prot · GH0967 · 1994-03-01 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:67Tisdagen den 1 marsKl. 14.00--15.571 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 22 och 23 februari.2 § Meddelande om svar på interpellationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1993/94:93Till riksdagenPå grund av hög arbetsbelastning har jag ingenmöjlighet att inom bestämd tidsram besvara StenÖstlunds interpellation om konventionen omarbetsskadeersättning. Interpellationen kommeratt besvaras kl. 12.00.Stockholm den 18 februari 1994Börje HörnlundInterpellation 1993/94:96Till riksdagenBeträffande interpellation 1993/94:96 av SylviaLindgren (s) om turism och Invest in får jagmeddela att jag inte kan besvara denna inomföreskrivna fyra veckor.Skälet härtill är utlandsresa. Jag kommer attbesvara interpellationen den 25 mars.Stockholm den 22 februari 1994Per Westerberg3 § Svar på fråga 1993/94:363 omhandläggningen i av åtal mot medlemmar avlandets arméAnf. 1 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omregeringens reaktion på handläggningen i avåtal mot medlemmar av landets armé i anledning avmorden på nio studenter och enuniversitetslärare vid i frågan ställdes har en peruanskmilitärdomstol dömt två officerareoch fyra underofficerare till fängelse i mellan 15 och20 år för kidnappning och mord på de tiopersonerna. Vidare dömdes tre officerare tillfängelse i mellan ett och för försumlighet.De för mord dömda ådömdes också att betalaskadestånd till offrens familjer. Såväl åklagarensom de dömda har överklagat till högre instans.Domstolsutslaget innebär ett steg i rätt riktning moteliminering av den i och på vissa andra håll iLatinamerika ofta förekommande tendensen tillstraffrihet för militärer vad gäller brott mot demänskliga rättigheterna.Varje rättssamhälle förutsätter emellertid ett frånpolitiska eller ekonomiska påtryckningaroberoende rättsväsen. Det får inte uppståmisstankar om att särintressen gynnas genomlindrigare eller kanske helt utebliven bestraffning!Därför oroar uppgifter om att den peruanskakongressen kan ha utsatts för oegentligapåtryckningar innan den antogen lagändring som med retroaktiv verkan öppnadevägen för att målet kunde avgöras i militärdomstol.Enligt den nya lagen erfordras numera endast enkelmajoritet när fattar beslut isådana frågor. Uppgifter finns också om attenskilda domstolsledamöter utsatts för hot införomröstningen i Högsta domstolen.Sammanfattningsvis kommer den svenskaregeringen att mycket uppmärksamt följaperuanska myndigheters fortsatta agerande iCantuta-målet, liksom i andra fall där det gäller attta itu med brott mot de mänskliga rättigheterna.Det är angeläget att rättvisa skipas och att utdömdaoch verkställda straff står i rimlig proportion till degärningar som har begåtts!Anf. 2 ():Herr talman! Jag tackar biståndsministern försvaret. Människorättsorganisationer i och utanförPeru, bl.a. Amnesti international, har klartmarkerat att det utgör en test på regeringensrespekt för de mänskliga rättigheterna om målenmed dem som är skyldiga till morden påuniversitetsläraren och de nio studenterna frånCantuta-universitetet i , , handläggs i encivil eller i en militär domstol.Högsta domstolen i beslutade att ärendetskulle handläggas av en civil domstol, vilket hadevarit helt riktigt. Men presidenten i skyndadesig att nära nog över låta parlamentetåstadkomma en lagändring, så att enmilitärdomstol skulle döma de skyldiga. Så harockså skett.Det här är en ren parodi på rättvisa, och det ärmycket långt ifrån ett rättssamhälle. Man kan frågasig varför det här grova övertrampet frånpresidentens sida gjordes. Såvitt jag förstårbeordrades morden på studenterna och läraren frånpresidentskansliet. Det skulle vara förklaringen tillpresidentens brådska att köra över Högstadomstolen.Visst kan militärdomstolens domar synas vara rättså hårda -- ser ju domstolsutslagetsom ett litet framsteg. Men jurister i haruttalat att domstolsförfarandet var belagt medmånga oegentligheter, för att framöver kunnamöjliggöra en benådning av mördarna.USA:s utrikesdepartement har kraftigt protesteratmot tillvägagångssättet att lägga över målet till enmilitärdomstol. Människorättsorganisationer i ochutanför har också protesterat. Har Sverigesregering, före detta svar, lämnat någon protest tillregimen i ? Jag uppfattade det inte riktigt pådet sättet.Anf. 3 Statsrådet ():Herr talman! Jag håller med när hanuttalar besvikelse över att det inte blev en civilrättegång utan en militär sådan.Man kan naturligtvis säga som , attdet här utgör en ren parodi på rättvisa. Jagbestrider inte det påståendet. Men om manförsöker se något positivt i detta, kan man säga attsåvitt bekant är dessa straff de strängaste somnågonsin utdömts mot peruanska militärer för brottmot de mänskliga rättigheterna.Jag vill också än en gång understryka att det är ensjälvklarhet att de domstolar som handläggerdenna typ av förskräckande och förfärliga brott harmöjlighet att göra det med insyn utifrån. Vibeklagar att så inte var fallet här; det kommer vi attpåtala fortsättningsvis. När det gäller att påtalabrott mot mänskliga fri- och rättigheter i trorjag att det är väl bekant attregeringen inte legat på latsidan.Anf. 4 ():Herr talman! Det är nog riktigt det som bistånds-och rättighetsministern säger. Jämfört med tidigaremål har rätt höga straff utmätts i detta mål.Men man måste också se detta mot bakgrund av attframträdande, oberoende jurister i säger atthela rättegångsförfarandet är belagt medoegentligheter. Det blir ofta så vid enmilitärdomstol. De militärer som ingår i en sådandomstol besitter ju inte den juridiska kompetenssom behövs vid en rättegång för att på ettnågorlunda rättvist sätt handha sådana här fall. Deoegentligheter som förekommit här skulle alltsåvara medvetna för att man -- kanskeföre årets slut -- skulle kunna benåda de flesta avdem som dömts för dessa bestialiska mord. Det ärnaturligtvis inte bra. Jag hoppas att den svenskaregeringen är lika snabb som det amerikanskautrikesdepartementet när det gäller att rikta enprotest till den peruanska regeringen att sådana härrättsvidriga övertramp görs.Anf. 5 Statsrådet ():Herr talman! Jag har full förståelse för kraven frånmänniskorättsorganisationer vad gäller att åtaletborde ha handlagts av civila domstolar. På denpunkten råder inga delade meningar mellan BertilMåbrink och mig; jag vill gärna ha det sagt igen.Men det bör också påpekas att det enligt tidigaregällande omröstningsregler i Högsta domstolenkrävdes minst fyra röster för att ett mål skulleavgöras i civil eller militär domstol. I Cantuta-måletuppstod dock ett dödläge. Tre domare röstade förmilitärdomstol och två röstade för civil rättegång.Aktuell lagändring innebar att enkel majoritetinfördes, så att kunde fattabeslut i frågan om domstolsinsats. Det var alltsågenom denna lagändring som ett beslut i Högstadomstolen över huvud taget kunde fattas och enrättegång mot de åtalade kunde inledas.Herr talman! Vi bör också erinra oss att det hittillssnarare varit regel än undantag att militärer dessvärre döms av det militära rättsväsendet; det är intenågot försvar.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på fråga 1993/94:377 om Indonesienoch de mänskliga rättigheternaAnf. 6 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser vidta inom bistånds- ochmänskliga rättighetsområdet för att stödja dekrafter som försvarar mänskliga rättigheter iIndonesien.Sveriges kritiska hållning till kränkningar avmänskliga rättigheter i och på ÖstraTimor är välkänd, bl.a. genom de svar jag lämnadei denna kammare på en fråga av IngbrittIrhammar och en interpellation av Hans GöranFranck. Av mina svar framgick att regeringen ärobservant på vad som händer på detta område iIndonesien -- negativt såväl som positivt -- ochvidare att vi fäster vikt vid de möjligheter till dialogsom utvecklingssamarbetet erbjuder, inte minst ifrågor där vi och mottagarlandet har olika mening.För regeringen utgör främjandet av mänskligarättigheter en prioriterad del i vårt bistånd till . Detta framgår också klart av de markantökade anslagen som härför beviljats SIDA under desenaste åren, och inte minst gäller detta insatser iAsien.I fall, uppvisar biståndet enbetydande MR-komponent. Under förrabudgetåret ägnades således hälften av det samladesvenska biståndet till åt att just främjade mänskliga rättigheterna. Härav följer attregeringen ser positivt på ett fortsatt arbete inomområdet och att ytterligare insatser övervägs.Anf. 7 ():Herr talman! Jag tackar biståndsministern ochtillika ministern för mänskliga rättigheter också fördetta svar.Suleiman, en ung student, greps och dömdes för atthan satt upp klistermärken som anklagadepresident som ansvarig för detupptrappade våldet mot den demokratiska rörelseni -- en som bekant icke oberättigadanklagelse. Bristen på yttrandefrihet i dettadiktaturland kan enligt min uppfattning inte görastydligare. Men är inte den enda.Suleiman greps . 21studenter greps för attde utanför parlamentet krävt avgång.För några veckor sedan arresterades ett antalfackliga ledare. De arresterades därför att dehävdade sin rätt till fri föreningsrätt. Deprotesterade också mot att arbetsgivarna iIndonesien inte betalade den lagstadgademinimilönen. Det är 20 framträdande fackligaledare som sitter arresterade. Detta visar hurlångt från ett demokratiskt samhälle och hur långtfrån respekt för demokratiska fri- och rättigheterdetta land fortfarande befinner sig.Mot bakgrund av den senaste tidens upptrappningav våldet mot oppositionella bör enligt min meningfrågan ställas: Håller prövningen vad gäller u-kreditgivning för , såsom BITS harbegärt? Är en u-kreditgivning i så fall förenlig medsvenska biståndspolitiska mål om främjande avmänskliga rättigheter? Jag ställer dessa två frågor.De är inte oväsentliga.Anf. 8 Statsrådet ():Herr talman! -- och det är vad jagkan svara för -- pågår ett samarbete mellan Svenskaadvokatsamfundet och det indonesiskarättshjälpsinstitutet , känt under förkortningen YLBHI.Detta samarbete på MR-området, området förmänskliga fri- och rättigheter, inleddes med , somutbetalades i SIDA-stöd från det s.k. MR- ochdemokratianslaget.Som jag nämnde i frågesvaret ser jag det somangeläget att, som det brukar heta, det finns ettöppet fönster och att vi är på talefot med regimersom exempelvis den indonesiska. Inriktningen påvårt bistånd är mänskliga fri- och rättigheter.Mänskliga rättigheter, politiska processer,fackföreningsfrågor, expropriationsfrågor ochmiljöfrågor är prioriterade arbetsfält.Detta är sammantaget inget stort bistånd. Jagundrar om vi inte är överens om ochjag att det är klokt att försöka stärka de MR-organisationer som trots allt förtryck existerar ochde initiativ som tas. Det är i akt och mening att göratillvaron lättare och stärka deras möjligheter som vifinns där.Anf. 9 ():Herr talman! Jag har ingenting emot att man ger ettsådant stöd till de som kämpar för mänskligarättigheter i och organisationer förmänskliga rättigheter.Vad jag vänder mig emot är den dubbelmoral somden här visar upp. Samtidigtsom man gör detta ger man u-krediter -- dvs.biståndspengar, mer eller mindre -- till regimen.Detta sker visserligen via Nordiskainvesteringsbanken och den nordiskautvecklingsfonden.Det är denna dubbelmoral som jag tycker är heltoacceptabel. Ocksåmänniskorättsorganisationerna, advokater,jurister, osv. i vänder sig mot detta. Detär inte att förkorta livslängden för diktaturregimeni . Den använder i sin tur detta stöd motdem som kämpar för rätten till demokrati ochrätten till ett mänskligt värde i . Det ärdenna dubbelmoral som jag vänder mig mot.Anf. 10 Statsrådet ():Herr talman! Det är naturligtvis väldigt lätt, BertilMåbrink, att slunga ut detta om dubbelmoral. BådeBertil Måbrink och jag vet hur oerhört svårt det äratt hantera biståndsrelationer till den här typen avländer. talar vi om . Vi skulle kunnaräkna upp åtskilligt fler. Det är inte ett försvar fördubbelmoral, men det visar hur gränslöst svårt detär.Jag är fortsättningsvis av den uppfattningen att detvore lätt att två sina händer inför folket och vändaden här typen av länder ryggen och säga: Ni fårordna detta bäst ni vill. Jag tror att det vore mer tillförfång för dem som ivrar för större respekt förmänskliga fri- och rättigheter.Anf. 11 ():Herr talman! fick ett brevfrån människorättsorganisationen iIndonesien. Där vädjar man om följande. För detförsta: att knyter biståndet tillsituationen vad gäller MR och demokrati iIndonesien. För det andra: att skjuterupp allt bistånd tills den indonesiska regeringen isitt politiska system integrerar principerna för FN:sdeklaration om de mänskliga rättigheterna.Vad säger om detta? Är detlångtgående krav, eller krav som är omöjliga attuppfylla från den sida? Det ären människorättsorganisation i somvädjar om detta lilla stöd.Anf. 12 Statsrådet ():Fru talman! Jag hyser stor respekt för dessapåståenden. Jag själv upplever det som angelägetatt ta till mig dem. vill jag ha sagt, somjag sade i ett tidigare inlägg: Vad gör vi med deövriga länderna? Vi måste ha en någorlundakonsistent asienpolitik. Vi kan inte ha vissakriterier för och andra för ochKina, etc.Svårigheterna finns där, och vi får arbeta med dem.Men man kan inte applicera en inställning när detgäller ett land och en annan inställning när detgäller ett annat.Anf. 13 ():Fru talman! Vad är det som är så svårt, AlfSvensson? När det gäller går det ju atttillämpa nära nog en total blockad. Använd dåockså den principen mot , ochMarocko! Varför är det så svårt? Det förstår jaginte.Upphör däremot inte med stödet till friafackföreningar och till organisationer för mänskligarättigheter i dessa länder. Ge stödet till dem, ochingenting annat! Upphör med dessa u-krediter ochbiståndet! Eller säg som det är: är intekommersiellt intressant, men det är ochKina. Det är därför som vi har denna dubbelmoral.Det är vad det handlar om, , ochingenting annat!Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1993/94:380 ombiståndsförvaltningenAnf. 14 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omjag kommer att lägga fram förslag tillriksdagen om ny organisation avbiståndsförvaltningen eller om detta kommer attgenomföras utan hörande.Biståndsförvaltningsutredningen avlämnade sittbetänkande . Betänkandet är nuute på remiss hos bl.a. biståndsmyndigheterna ochandra berörda intressenter. Remissvaren skall varainkomna . Därefter kommer jagatt ta ställning till eventuella förändringar ibiståndsförvaltningen.Några av förslagen i utredningen är av denkaraktären att det ligger inom regeringens mandatatt besluta om deras genomförande. Men när detgäller en eventuell förändring avmyndighetsstrukturen krävs riksdagsbeslut. Dettakan i så fall ske i samband med nästa årsbudgetarbete.Anf. 15 ():Fru talman! Jag tackar biståndsministern för svaretoch för det klarläggande som det innebar.Utredaren skriver i sin sammanfattning något somgjort mig både häpen och ganska bestört, nämligenatt de flesta av förslagen kan genomföras avregeringen utan hörande men attregeringen bör redovisa sina planer i en skrivelse tillriksdagen. Det är ganska oerhört med tanke på attdet i dessa förslag ingår en sådan förändring avbiståndsorganisationen att vi i stället för fyramyndigheter -- SIDA, SAREK, BITS ochSWEDECORP -- skulle få bara två. Det är alldelessjälvklart en fråga av sådan dignitet att riksdagenmåste ta ställning till den.Jag tackar för det klargörande som har kommit. Jagvill inte diskutera sakfrågan, eftersom vi inte ärmogna att göra det. Det finns säkerligen en del brasaker i denna utredning, men vi skall lyssna påremissinstanserna och kommer inte att ha någonbrådska med att genomföra detta.I svaret ligger, och det var det som jag ville veta, attdet inte kommer något förslag . Det ärviktigt att konstatera detta.Anf. 16 Statsrådet ():Fru talman! Beslut om ny myndighetsstruktur ochom ändring av anslagsstrukturen så attuppdelningen på förvaltnings- och sakanslag slopaskan naturligtvis inte fattas på något annat sätt -- ochdet underströks också i det som jag tidigare sade --än efter framläggande av förslag till , somsedan beslutar. Men det finns naturligtvis också --och det tror jag att och jag äröverens om -- en del som regeringen kan ta ställningtill och informera om.Jag har dock ännu inte tagit ställning till någonting.Jag är mycket mån om att detta först skallremissbehandlas. kan vi se vad somfinns att läsa igenom och ta ställning till. Därefterhar vi att följa de regler som gäller för regering ochriksdag.Anf. 17 ():Fru talman! Den sista informationen, attbiståndsministern inte har tagit ställning till något iförslaget, var synnerligen viktig. Detta förslag harnämligen vållat stor oro. Förslaget skall leda till eneffektivisering av biståndet. Vi arbetar på flera planför att nå effektivitet, och en sådan vill vi alla ha,men det är viktigt att ett så genomgripande förslagsom detta får ta tid och får arbetas igenomordentligt liksom att de berörda får göra sin rösthörd. Jag tolkar detta så att det inte är någonbrådska. Vi skall lyssna till remissinstanserna, ochsedan skall vi tillsammans arbeta fram ett förslag.Anf. 18 Statsrådet ():Fru talman! sade att förslaget harvållat oro. Låt mig bara tillägga att jag kan bådeförstå och beklaga detta. är detutomordentligt viktigt att vi vågar utreda ochundersöka detta och, som det brukar heta, vändapå stenarna. Det är i alla avseenden angeläget, varesig vi talar om bistånd eller om något annat, att viinte utgår från att den tingens ordning som förnärvarande gäller är den klokaste av alla tänkbaraordningar. Jag tycker att det är positivt att dennatyp av utredningar presenteras.Anf. 19 ():Fru talman! Ja, det kan jag hålla med om, men detär inte säkert att detta förslag är det bästa av alla.Jag konstaterar att biståndsministern icke har tagitställning till förslaget.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1993/94:371 om somen lågskattezonAnf. 20 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omjag avser att föreslå en särskild lågskattezon förGotland eller att utreda denna fråga.Kenneth Attefors hänvisar till ett förslag i en avGotlands kommun upprättad ''vitbok'' ommöjligheterna att stimulera bl.a. den ekonomiskautvecklingen på genom att en s.k.lågskattezon anordnas på ön.Låt mig först säga att det är angeläget med insatsersom stimulerar näringslivet. Insatserna böremellertid vara utformade på ett generellt sätt.Efter förslag från regeringen har idecember 1993 infört nya regler för beskattning avföretagen och deras ägare. Beslutet medförbetydande förbättringar av möjligheterna både attdriva företag och att starta nya företag.Förutsättningarna för att återskapa entillfredsställande tillväxtkraft i den svenskaekonomin har därigenom avsevärt förstärkts. Dettakommer såväl som övriga delar av Sverigetill godo.Det är dessutom inte särskilt svårt att förutse att etts.k. skatteparadis i skulle medföra enreaktion från vår omvärld. Bl.a. skulle degotländska företagen förlora de skattelättnadersom följer av våra dubbelbeskattningsavtal medandra länder. Deras möjligheter att agera utanförSverige skulle alltså försämras kraftigt.Jag är därför inte beredd att ta de initiativ KennethAttefors efterlyser.Anf. 21 (nyd):Fru talman! Tack så mycket för svaret, herrminister! Jag håller helt med om konstaterandet attvi har en bra företagspolitik i . Vi harockså bidragit till att få till stånd en sådan.Det var litet tråkigt att ministern var så definitiv islutet av sitt svar. Det hade varit bra om han hadetillagt något om att han ''inte '' ärberedd att lägga fram ett sådant förslag som det nuaktuella. Såvitt jag har förstått efter att ha talat medgamla moderater är det närmast unikt att partiernaså enigt har skrivit en vitbok om hur Gotlandsproblem skulle kunna lösas litet mera långsiktigt.Att jag över huvud taget tar upp detta här beror påatt jag sitter med i , som skallförsöka lägga fram förslag beträffande färjetrafikentill och från . Jag har i en tidningsartikelläst att man suttit i långbänk med detta sedan 1945.Att se Gotlandstrafiken bara som enfråga om en transportapparat håller inte. Vi får dåbara fortsätta med att utreda frågorna.Gotlänningarna har lagt fram ett förslag om hurman själv skulle kunna börja komma till rätta medden egna situationen, och det var den direktaanledningen till att jag ställde min fråga.I vitboken har gotlänningarna tagit upp en radpunkter som de skulle vilja ha genomförda. att momsen på persontransporter till och frånGotland reduceras till noll. Det är kanske svårt förministern att svara direkt på denna fråga, men vadsäger ministern om ett sådant inlägg i debatten omGotlandstrafiken?Anf. 22 Statsrådet ():Fru talman! Vissa frågor är svåra att hantera. Detfinns ett stöd för att handskas medtrafiksituationen. Att lägga till ytterligare en formav stöd är litet diskutabelt. Dessutom bör man igörligaste mån ha enhetliga skatteregler. Det finnsvissa undantag, men man bör i görligaste mån hasådana regler.Förändringar i stödet till en region bör, som jag härhar pekat på, också kunna accepteras i utlandet.Jag är medveten om att det finns behov av speciellaåtgärder vad gäller , och en del av dem kanfinnas inom ramen för mitt beredningsområde,men just det som föreslås i vitboken ser jag, somsagt, inte som en framkomlig väg. Däremot tyckerjag att det är bra att den lista på åtgärder somföreslås finns. Man får väl utgå från att listan ärtilltagen med råge, som det brukar vara i enförhandlingssituation.Anf. 23 (nyd):Fru talman! Tack för det, herr minister! Där komden lilla öppning som gotlänningarna nog är uteefter. Jag skall direkt faxa i väg detta svar tillGotlandstidningarna, som redan har ringt till migom detta. Det var en positiv öppning. Jag tror inteatt vi kommer mycket längre än så här.Anf. 24 Statsrådet ():Fru talman! Jag är medveten om attGotlandstidningarna i detta avseende är på alerten.Det finns anledning att fundera över många olikaåtgärder som kan förbättra situationen på Gotland.Framför allt gynnas regioner som av att vifår bättre tillväxtkraft och tillväxtmöjligheter. Jaghar haft möjlighet att på träffa företagareoch entreprenörer, och det är i varje fall inte sämreentreprenörsanda där än i andra delar av landet.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1993/94:372 om skattefrihetenvid bär- och svampplockningAnf. 25 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig om jag ärberedd att verka för att gränsen för skattefrihet vidbär-, svamp- och kottplockninginflationsuppräknas med hänsyn tillprisutvecklingen , då nuvaranderegler tillkom. hävdar att de totalasamhällsekonomiska effekterna av en sådanhöjning skulle vara positiva.En inflationsuppräkning skulle, som anför, ioch för sig motivera en höjning av gränsen till10 . En sådan höjning skulle möjligtvis ocksåleda till vissa positiva samhällsekonomiska effekter.Dessa effekter är dock svåra att beräkna, och enligtmin mening är det tveksamt om de positivaeffekterna uppväger de negativa effekterna av detbortfall av skatte- och avgiftsintäkter somhöjningen medför. Vidare är regler av det häraktuella slaget avsteg från principerna för enlikformig inkomstbeskattning. Det finns därföranledning att vara mycket restriktiv medutvidgningar både beloppsmässigt och till andraområden som kan förefalla närliggande. Detta varockså en utgångspunkt när de nuvarandeundantagen ändå accepterades. Jag är mot dennabakgrund inte beredd att nu initiera en höjning avgränsen. Denna fråga kan emellertid komma attövervägas i samband med den beredning av övrigafrågor rörande beskattningen av den privatatjänstesektorn som kommer att genomföras inomkort.Anf. 26 ():Fru talman! Jag får tacka statsrådet för svaret.Skattebefrielsen infördes . harbasbeloppet ungefär fördubblats. I andrasammanhang har vi varit mycket noga med attinflationen inte skall förändra skattesatsen. I dethär fallet behövs det aktiva beslut för att så intesker.Som statsrådet nämnde är det här inte riktigt i linjemed övrig beskattning. Principerna togs upp iskattereformen. Man konstaterade då att det intevar en neutral beskattning av arbetsinkomster, menatt man ändå skulle genomföra detta av praktiskaskäl.