prot · GH0958 · 1994-02-10 00:00:00 — Visserligen var det en borgerlig regeringunder av perioden, men se hur den sågut! På samma sätt. Enligt den varbudgetunderskottet på väg att minska ordentligt.Så det var en mycket märklig redovisning LarsHedfors gav; det får jag säga!Det första brottet mot en kungstanke i dennaskattereform begick ni när ni började med attdifferentiera momsen. Det andra brottet, mot en avde absoluta kungstankarna i skattereformen, begårni , när ni säger att ni vill införa en värnskatt. Nuär inte ens det heligaste i skattereformen någontingvärt. Förutsättningen för att vi över huvud tagetsatte oss vid förhandlingsbordet var ju att vi skulleha hälften kvar.Jag tycker att ni skall sluta kritisera oss ochrannsaka er själva litet!Anf. 104 () replik:Herr talman! talade om ''när nidifferentierade momsen''. Det är ju vi inomvänstern som alltid har krävt det, och jag måstesäga: Äras den som äras bör! Vi tackar regeringen,där sitter. Det var densom differentierade momsen. Äras den som ärasbör!Jag tyckte också att Metalls ordförande varbefriande positiv. Jag är lika positiv till svenskindustris möjligheter. Den måste återuppbyggasefter att ha tappat hundratusentals arbetstillfällen;det är helt riktigt. Det kommer vi att klara. Menman får inte någon återuppbyggd industri enbartgenom att sänka skatten för aktieägare. Det skaparinte en sådan kraft.Att Metalls ordförande känner en sådan entusiasmberor inte på att han har fått skatten på sina aktiersänkt. Han känner den styrka som finns ute påarbetsplatserna och som vi kan utveckla,näringslivet och det offentliga tillsammans.Se på ! De togs fram avTeleverket och i gott samarbete. Vi inomvänstern säger nu: Satsa på informationsteknologi!T.o.m. är ju inne på samma linje. Visstfinns det möjligheter.Kjell , jag har aldrig sagt att den härkrisen bara är regeringens fel. Det var mångakockar som skapade denna soppa. Ingrediensernavar bl.a. valutaregleringens avskaffande ochkreditavregleringar. Allt var inte fel, men mangjorde det i fel ordning. Skattereformengenomförde man allra sist, så att allt blevjättetokigt! Det var som att köra väldigt fort ochsedan tvärbromsa med handbroms och fotbroms påen gång. Bilen kom i sladd.Ni var ju med om detta. Alla är vi väl skyldiga, ävenom vi inom vänstern är minst skyldiga. Men låt ossnu gå vidare och sluta med sänkta skatter sompatentmedicin! Det är alldeles omöjligt när vi har2 000 miljarder i statsskuld som hotar 1997/98. Slutamed sänkta skatter!Anf. 105 () replik:Herr talman! Ni var med om detta, sade LarsBäckström. Ja, det är klart att vi var. Skulle vi inteha genomfört någon skattereform bara för att densocialdemokratiska regeringen hade gjort saker ifel ordning? Om vi hade stått kvar med det gamlaskattesystemet -- hur hade det då stått till i ?Det är riktigt att vi effektuerade ett beslut ommomsen som hade fattat. LarsBäckström sade att man inte uppnår en godutveckling i genom att sänka skatten. Detbegriper väl jag att ni inte tycker! Ni höjer juskatten. Och inte nog med det -- ni vill höja skattenpå företagsamheten med innemot 20 miljarder i ermotion.Då tycker jag faktiskt att skallförklara för mig: Hur skapar man jobb, hur får manföretagen att gå bättre i genom att höjauttaget på dem med 20 miljarder?Om detta verkligen är möjligt, ,förklara då varför man skall stanna vid 20 miljarder.Varför inte ta i ordentligt och höja så att vi kan fåen riktigt blomstrande industri, riktigt blomstrandeföretag i ?Anf. 106 () replik:Herr talman! Det finns ett kardinalfel, som manbrukar ha inom Vänstern, där man tror att manmed en åtgärd kan lösa sju åtta problem. Det stöterjag på. Om man höjer skatten är det givetvis inteför att stimulera industrin. Det vore en bisarrtanke. Man gör det för att få inkomster till deutgifter man har för skola, investeringar etc.Jag kan ge ett belysande exempel på hur manutvecklar industrin. Jag är ofta ute i industrin. Jaghade förmånen att sitta på middag ihop med DavidHerman, Saabs nye chef, och en Volvodirektör.Volvodirektören berättade om allt elände, vilkaskatter som måste sänkas och hur fel det var isocialförsäkringarna. Då sade påbred amerikanska: Jag tycker du har helt fel!Volvodirektören blev upprörd: Har jag fel? Du vetväl att det är så här. Felet med dig, sade DavidHerman, är att du tänker som en politiker. Men jagär företagsledare. Jag hanterar den verklighet sområder. Hade jag tänkt som du hade ingenting häntpå Saab.Han hade tagit hand om ett företag därindustriledarna agerade som kravkoncerner -- föratt travestera folkpartiuttrycket om kravmaskiner.Om ett näringsliv som bara agerar kravkoncernervill ha skattesänkningar, då får man det, men det ärinte så säkert att det händer något mera.Man behöver duktiga och kompetentaföretagsledare, starka fackföreningsledare,välutbildad arbetskraft, goda tekniker -- det är därman skapar tillväxt: vid ritborden, ute iverkstadshallen. Det är inte genom skattepolitikman skapar industriell tillväxt. Det är en alldelesomöjlig syn på hur man utvecklar industri. Detfinns inte en enda forskare i hela världen som trorpå det, och det finns ingen praktik som styrker det.Anf. 107 ():Herr talman! Jag kan hålla med iväldigt mycket av det han säger. Jag ser till minglädje att mina år i inte varit heltbortkastade. Något har faktiskt upp av allt det resonemang som jag har förtunder den här tiden.Men detta att man med ett medelmåttigtskattesystem skulle kunna dra företag hit tillSverige är den sista punkten som det tycks varaomöjligt att få att förstå.När ett företag ser att trycket är för hårt i landet ochmåste söka sig en bättre verksamhetsort, då letarman inte efter det medelmåttiga. Då söker manefter något som brukar kallas skatteparadis. Meneftersom skatteparadisen som regel har så lågteknisk nivå, saknar infrastruktur och över huvudtaget den kompetens och de förutsättningar sombehövs, hamnar företagen aldrig i de verkligaskatteparadisen, utan man hamnar i denindustrialiserade världen. Där pågår en konkurrensom industriverksamhet och företagsamhet. I denkonkurrensen gäller det att ligga i spets, LarsBäckström, om man vill se sin industri ochföretagsamhet växa. Att ligga någonstans mitt itabellen ger inget.Det är ingen som säger: Oj, nu är fotbollslaget härsom ligger mitt i tabellen, nu går vi på fotboll påsöndag! Nej, man går när det är en toppmatch. skall vi vara med. Det skall vi se till i den härregeringen.Anf. 108 ():Herr talman! Generellt brukar hävdas att skatteralltid har skadliga effekter. Det är korrekt så långtatt skatter alltid har styrande effekt, men denstyrande effekten kan också vara positiv.Regeringens strategi har därför varit att med förturavskaffa eller minska de skatter som har en klartnegativ effekt på ekonomisk utveckling och påsysselsättning.Det är självklart grannlaga att finna den rättabalansen mellan skatternas styrande effekter ochen fördelningspolitiskt rättvis fördelning av detnödvändiga skatteuttaget. Detta blir särskiltbesvärligt när effekter av skatteförändringen oftablir synlig först på , medanskatteändringen märks omedelbart.De skattesänkningar som vidtagits för att främjasysselsättningsskapande investeringar kan i detkorta perspektivet upplevas som orättvisa. Vi bördå komma ihåg att en av huvudorsakerna till alltförsmå investeringar i svenskt näringsliv i slutet på1980-talet beror på att det var ofördelaktigt attinvestera i svenska företag jämfört med utländskaföretagsköp. Det är uppenbart att densysselsättningskris vi nu upplever skulle varitväsentligt mindre om bekattningen under denaktuella tiden varit mer positiv för investeringar isvenskt näringsliv.Vem som slutligen vinner mest på vidtagnaförändringar i företagsbeskattningen är i dagomöjligt att avgöra. Jag vill ändå hävda att detsannolikt blir de som är arbetslösa, men efterhand får arbete i ett expanderande näringsliv. ''Miljörelaterad beskattning -- skatteväxling'' ärrubriken på ett asvsnitt i finansplanen. Det ärviktigt att snabbt gå vidare med en mermiljöanpassad beskattning. föreslås i endepartementspromemoria förändringar av bl.a.kraftvärmebeskattningen. Det är en tvingandenödvändighet att dessa förslag utformas så atteffektivare energianvändning och en ökadanvändning av förnybar energi i än högre gradfrämjas.I detta sammanhang måste också riksdagensupprepade beställningar av produktionsanknutenmiljökompensation (miljöbonus) för vindkraften fåen konkret lösning. Den förnyelse av vårtenergisystem som är nödvändig, även omtidsschemat något kan påverkas av takten ikärnkraftsavvecklingen, måste ske på ett effektivtoch miljömässigt riktigt sätt. Med väl avvägdamiljöavgifter och/eller -skatter kommer marknadenatt på ett rationellt sätt tillgodose såväl miljön someffektivitetskraven.Även den mer omfattande skatteväxlingen frånskatt på inkomst till en miljöskatt, som det talas omi finansplanen, måste omsättas i konkrethandling. Den utredning som tillsätts i dennafråga och föreslås vara klar senast vid utgången av1995 måste ges möjlighet att avge delbetänkanden,så att skatteväxlingen konkret kan påbörjas långtföre 1996.Det finns skäl att poängtera att skatteväxlingen föratt få fördelningspolitiskt godtagbara effektermåste göras så att låg- och medelinkomsttagarna fården största delen av skattesänkningen påarbetsinkomster. Höjningen av kommunaltgrundavdrag är ett exempel på en skattesänkningsom ger en sådan effekt.Herr talman! ''Svenska folkets rätt att sig självtbeskatta'' har vi som riksdagmän uppdraget attsköta på bästa sätt. Det klarar vi aldrig så bra attdet inte finns skäl till kritik. Men det är viktigt attvi tillsammans medverkar till en korrektinformation om vidtagna åtgärders effekter påsåväl lång som kort sikt. Först då kan vi få svenskafolkets stöd för de rätta åtgärderna som leder till enpositiv utveckling.Det kommer alltid att bland oss finnas olika åsikterom vad som är de bästa förändringarna. Det har jagrespekt för. Men jag beklagar när man mot bättrevetande av rent taktiska skäl misstänkliggör ochmotarbetar åtgärder. Jag hävdar, herr talman, attdet är ett sätt att missbruka det uppdrag som vi harfått av svenska folket.Anf. 109 () replik:Herr talman! Jag skulle i all stillsamhet vilja ställanågra frågor till . Han säger att deskattesänkningar som regeringen har föreslagit ärtill för att avskaffa negativa effekter påsysselsättningen. Vilka negativa effekter påsysselsättningen har t.ex. förmögenhetsskatten?Vilka negativa effekter på sysselsättningen harutdelningsskatten på aktier? Vi vet att det kostarungefär att avskaffautdelningsskatten. Vi vet att investeringseffektenblir . Det kan inte blisärskilt många jobb av det. Vilka negativa effekterhar t.ex. förmögenhetsskatten haft påsysselsättningen?Jag träffade ett antal centerpartister undervalrörelsen , . Jag minns hur deattackerade oss socialdemokrater. De sade attskattereformen var fördelningspolitiskt orättvis.Den gick ut över de svaga i samhället. De sade attde angrep oss socialdemokrater från vänster.Då blir min nästa fråga till följande. Påvilket sätt har skattereformen blivit rättvisare i dagefter centerpartistiskmedverkan i regeringen?Anf. 110 () replik:Herr talman! Jag tror att och jag ärväldigt överens om att det måste finnas arbetandekapital för att skapa arbetstillfällen. Det finns ocksåfullständigt fria kapitalströmmar. Det innebär attkapitalet söker sig dit där de förmånligastevillkoren finns. Om vi vill ha ett öppet kanvi göra litet åt detta, annat än att se till att det ärfördelaktigt att ha arbetande kapital i Sverige.Detta är grunden för de åtgärder som har vidtagitsnär det gäller kapitalbeskattningen.Lars kan aldrig bestrida att det tidigare varalltför mycket utlandsinvesteringar. Det var någotav en flykt i fråga om arbetande kapital från Sverigetill utlandet -- det var fördelaktigare. Det går inteatt bevisa här och att vidtagna åtgärder har gettdessa effekter -- även om tendenserna är mycketklara. Men tror jag att vi tillsammanskan konstatera att de vidtagna förändringarna ibeskattningen -- aktieutdelning ochförmögenhetsskatt -- har gjort till ettinvesteringsland. Det är basen för att skallbli ett sysselsättningsland.Vidare har vi frågan om rättvisa. I skattereformenär sysselsättningen, möjligheten till arbete ochtrygghet det viktigaste i fråga om rättvisereformer.Anf. 111 () replik:Herr talman! Jag blev inte riktigt klok på det sista.Men jag tolkar det på bästa sättet, nämligen att IvarFranzén tycker att skattereformen var rättvis ochbra. Men varför hojtade ni i valrörelsen om attden var orättvis? Den frågan har ännuinte svarat på.Jag håller naturligtvis med om att detmåste finnas arbetande kapital. Visocialdemokrater tycker t.o.m. att det arbetandekapitalet skall stimuleras och gynnas, dvs. detkapital som gör nytta i företagen. Det skallinvesteras och leda till sysselsättning. Vi hållernaturligtvis också med om att kapitalet söker sig digdär de förmånligaste villkoren finns.Jag hävdar att villkoren blev förmånligare i Sverigeefter skattereformen. fick världensförmånligaste bolagsbeskattning. tidigare visat att vi inte hade kapitalskatter somvar högre än omvärldens. Då kunde kapitalet sökasig hit. En och annan kapitalägare flyttade härifrån.Men kapitalet kom till våra företag, därför att detlönade sig att använda pengarna i företagen. Det ärdet som är det viktiga.Anf. 112 () replik:Herr talman! Snabbrundan mot slutet blev kanskeinte så lättförståelig. En justering som har gjorts,, är sänkningen av matmomsen. Detvar en av de frågor som var väsentlig och en del avden kritik vi hade mot skattereformen. Det var låg-och medelinkomsttagarna som missgynnades. Vårgrundinställning till skattereformen och dess bristerhar inte förändrats annat än på de punkter där vihar lyckats rätta till dem i efterhand.Jag försökte lyfta fram hur vi på ett konkret sättmåste angripa den sysselsättningsbrist som finns iSverige. Att öka sysselsättningen är ettövergripande skäl för åtgärder även påskatteområdet. Vi måste i första hand åtgärda deproblemen och inte gräva ner oss i gamla men i ochför sig viktiga detaljer.Därför har vi sett vår medverkan i regeringen somytterligt väsentlig. skall återigen få fullsysselsättning. Då måste vi ge kapitalet enmöjlighet att göra investeringar med gynsammavillkor. Det är enkelt och lättförståeligt, och detbegriper . 113 () replik:Herr talman! Jag satt och lyssnade på om 80-talet. Det var som att hörafrågeställare på de vänstermöten som jag brukardelta i. De brukar säga: ''flyddekapitalet och investerade utomlands. Det skulle viha stoppat.'' Jag brukar säga att det råddeöverhettning . Hade kapitalet stannat iSverige hade överhettningen blivit ännu större. av överhettningen länkades av, var inte fråga om att det investerades otroligtlitet . Överhettningen betydde att detinvesterades mycket och att det var hög aktivitet iekonomin. Men det investerades på fel sätt i gamlamogna industribranscher. Det blev inlåsningar.Bl.a. var det för mycket byggande. Det fanns inteskatteinstrument som dämpade överaktiviteten påhotell- och konferenslokaler. Så var det, IvarFranzén. Ge inte en felaktig historieskrivning, IvarFranzén.Storbritannien hade låg skatt. Men där ärarbetslösheten jättehög. Det råder inte någotsådant samband, . Efterskatteomläggningen blev, internationellt sett,skatten låg även på kapitalinkomster i Sverige.Tidigare var det bara på bolagsinkomster. Menefter skattereformen blev det så.Hur påverkar det fördelningspolitiken, IvarFranzén, när ni höjer mervärdesskatten, ökarskatten på arbetsinkomster och sänker den påaktievinster? Fördelningspolitiken ochsysselsättningen lär ni inte påverka.Anf. 114 () replik:Herr talman! Vi är alla -- även --medvetna om att den effektivisering,produktivitetsökning, som har skett i efterhandhade varit precis lika möjlig ochde första åren om investeringarna hadegjorts i . Då hade inte flaskhalsarna ochöverhettningen uppstått. Det finns, LarsBäckström, helt uppenbart ett samband med att detinte blev denna produktivitetsutveckling, vilketberodde på att investeringarna och tillväxten inäringslivet uteblev.Det går att skylla på en del andra saker. Det fannsorimliga krav på löneökningar osv. De utgjordeockså en hämsko i utvecklingen. Hade vi haft dessaarbetstillfällen i -- som vi medverkade tillatt skapa i utlandet -- hade vi inte haft någonsysselsättningskris , . Jag troratt vi skall vara överens om dessa enkla fakta.Jag har mycket klart erkänt att i det kortaperspektivet kan de åtgärder vi har medverkat tillupplevas som orättvisa.Jag tror att vi som riksdagsmän måste ha denmoralen. Vi har fått förtroendet på uppdrag avsvenska folket att försöka titta runt hörnet och sevad detta kan ge . Bara för att komma åtvarandra får vi inte försöka dölja eller gemissledande information. Vi måste tala om attdetta kortsiktigt innebär vissa mindre rättvisaeffekter, men att vi tror på effekterna.Verkligheten må sedan utvisa om vi har rätt.Anf. 115 ():Herr talman! Det ligger en stor poäng i att tittabakom hörnet. Man kan titta bakom nästa hörn ocht.o.m. bakom vägkröken och se 1987--1988 ochbesinna det enkla faktum -- som är min stora poängi den här debatten -- att vi måste spara, att vi måsteöka tillväxten och att vi inte har råd medskattesänkningar.Er regering, , säger att ni har råd medskattesänkningar och att det handlar om någonsorts strukturellt underskott. är roadav snabbräkning, det vet jag. Varje arbetslös kostar150 ; det är ju en rätt rejäl summa. Omvi tar bort 600 000 arbetslösa får vi väl 90 miljarderi inkomst? Underskottet ligger på 200 miljarder.Det är då bara 110 miljarder kvar. Med detperspektivet talar ni om att sänka skatterna. Det ärdet som är så rysligt. Om vi hade haft råd med dettahade vi kanske kunnat titta bakom kröken ochhoppas. Men vi har inte råd att chansa medskattesänkningar. Ni har gjort det ;nu är det att sluta. är det att fördelaom. Man kan sänka och höja småskatter. Får ni iCentern förresten igenom miljöskatten på bensinsom ni vill ha?Vi har talat så mycket om skattereformen och vemsom egentligen var för och emot den. Jag börjartycka att är det parti som äråtminstone näst mest anhängare av den nu förtiden. Vad tycker om denbedömningen?Anf. 116 ():Herr talman! Det är just för att få en chans attskapa de 600 000 nya jobben som vi måste vidtadessa stimulerande åtgärder för investeringar ochför att få det kapital som utgör grunden för dearbetstillfällena. Egentligen, , harvi inte så skilda meningar i den här frågan. Vi harolika åsikt om vilka effekterna blir.Signalerna från regeringen att skatterna måste varafinansierade uppfattar jag lika starkt. När det gällerväxlingen mellan arbetsskatt och miljöskatt handlardet om att inte höja det totala skattetrycket. Somjag uppfattar regeringens politik är det inte frågaom att göra några dramatiskaskattesänkningar, utan det handlar om attomfördela. Det gäller att genom olika insatserförsöka få in den skatt som vi har beslutat om här iriksdagen.När det gäller frågan om vem som är mestanhängare av skattereformen vill jag säga att jaghar kvar de ståndpunkter vi hade när reformen komtill. Det fanns brister -- det finns det alltid. Jag ärsjälv så generös att jag brukar säga att hur bra vi änär -- vare sig det gäller socialdemokrater,moderater eller vänsterpartister -- kan vi aldriggöra saker och ting så väl att det inte finns plats förviss kritik. Men vi skall vara ärliga mot oss självaoch svenska folket, och också erkänna att deåtgärder vi vidtar har effekter som är såvärdefulla att vi kanske har skäl att försvara att dei dag inte uppfyller alla tänkbara krav.Anf. 117 ():Herr talman! Jag minns en lektion i skolan för 32 årsedan. Vår lärare i geoteknik lämnade katedern,tog kritan och gick fram till svarta tavlan. Så sadehan till oss elever: skall jag förklara skillnadenmellan borgerlig politik och socialdemokratiskpolitik. Sedan ritade han en svagt uppåtgåendesinuskurva. Därefter drog han en rak linje. Denkrokiga linjen skulle vara borgerlig politik. Denraka linjen stod för socialdemokratisk politik.Ända till mitten av tyckte jag att denbilden stämde rätt väl. Men efter två och ett halvtår i tycker jag inte längre så. Visst fickbilden en törn under överbryggningspolitikensdagar . Men när jag upplevdeöverbryggningspolitiken tyckte jag att den var rätt.Herr talman! I fyra allmänpolitiska debatter har jagvalt att presentera kristdemokraternasskattepolitik. tänkte jag få till stånd en dialogom den krokiga linjen i socialdemokraternasoppositionspolitik.SIFO-mätningen visade attsocialdemokraterna kunde räkna med ett stöd ivalmanskåren på . Den klenauppslutningen kring regeringspolitikberodde på resultatet av 1980-talets politiskamissgrepp, men också på ett missnöje med denmycket kraftiga omsvängning av politiken sombedömdes för att få på rätt väg.Jag tycker att socialdemokraterna därefter har varitmycket skickliga på att vältra över missnöjet medden då förda politiken på nuvarande regering. Mangör det med olika beskrivningar.Jag skall belysa det med några exempel frånsocialdemokraternas ekonomiska partimotion i år.När det gäller skatterna vill man gärna ge sken avatt vi genomfört ett stort antal ofinansieradeskattesänkningar. Men summerar man pås. 16 i motionen de sänkta skatterna till 45 miljarderoch de höjda skatterna till 43 miljarder. Det äralltså inte så stor skillnad.På s. 17 talar man om att höginkomsttagarna harfått stora skattesänkningar. Det har de förvisso fått,men det var genom de skattesänkningar somgenomfördes av socialdemokraterna innan jag komtill . De riksdagar jag har deltagit i harskärpt inkomstskatterna för höginkomsttagarna.På s. 2 talas det om att pensionärerna har fått höjdskatt. upprepade det påståendet. Ärdet verkligen korrekt? Jag skulle vilja att LarsHedfors exemplifierar det. I krisuppgörelsen, därregering och opposition var eniga, fickpensionärerna ta en del. Men det mesta varutebliven kompensation prishöjningar.Är det inte i stället så att man under den nuvaranderegeringen har kompenserat pensionärerna --genom höjning av de kommunalabostadstilläggen -- för skattehöjningar i boendet,som medförde höjda hyror?Socialdemokraterna administrerade en våldsam kapitalexport -- 250 miljarder -- tillutlandet, utan motsvarande sparande i landet.Tvärtom ökade -- allt enligt den socialdemokratiskamotionen -- hushållens skuldsättning med 300miljarder . Socialdemokraternas mycketsent påtänkta motåtgärder förändrade bilden förett sparande. Detta sparande har ökat undernuvarande regering och befinner sig på enhyfsad nivå. Detta sparande kritiseras i densocialdemokratiska motionen. På s. 11 får vi vetaatt bl.a. skatteavdraget för individuelltpensionssparande och begränsningen avränteavdraget till är åtgärder som har minskatefterfrågan och ökat arbetslösheten. Är detta sant?Och är det i så fall regeringens fel?Förändringen i det individuella pensionssparandetgenomfördes och har varit i kraftdrygt en månad. Sänkningen till träder i kraftnästa år.Är det möjligen så att några åtgärder har påverkatarbetslösheten och konsumtionen? Det måste i såfall vara Socialdemokraternas sänkning avränteavdragets värde från 50 till 30 %.Anf. 118 () replik:Herr talman! Det var en gruvlig salva. Jag noterademed stor tillfredsställelse att berättadeom sin gamle lärares beskrivning av skillnadenmellan borgerlig politik och socialdemokratiskpolitik, där den raka linjen representerade densocialdemokratiska politiken. Det var läraren igeoteknik som sade detta, och då måste det varasant, eftersom han verkligen står på fast grund.Sedan gör det som jag så ofta har hörtandra göra: han lägger skulden för allt ont somhänder på den socialdemokratiska politiken.Får jag då bara erinra om vad som hände under vårtid vid makten. Då sjönk budgetunderskottetväldigt kraftigt, då ökade investeringarna, dåökade sysselsättningen -- arbetslösheten var nerepå --, då höjdes reallönerna och då började visänka inflationen, genom Rehnbergavtalet.Nu har vi haft en borgerlig regering i två och etthalvt år. Det man började med att göra, mitt ibrinnande lågkonjunktur, var att strama åtpolitiken.