prot · GH09113 · 1994-05-30 00:00:00 — Därigenom blir denaffärsmässiga risken något större än för andrakreditgivare. Alla projekt som får stöd finansierasockså av ägare och banker. Statensfinansieringsandel uppgår i genomsnitt till cirka entredjedel. följer självfallet upp vad somhänder med de företag som får stöd. är något större än bankernaskreditförluster. Det tycker jag är rimligt. Det börnaturligtvis vara så att staten går in med stöd därriskerna är större och det reguljärafinansieringssystemet inte ställer upp.Av de 53 konkursföretag som Expressenredovisade i artikeln och som framställts sommisslyckanden från hade beviljatstöd i endast ett ärende. ut hela på grund av det. NUTEKfattar i huvudsak beslut i ärenden därinvesteringarna är större än 20 miljoner kronor.När man läser artiklarna får man närmast intrycketatt nästan alla projekt som fått statligt stöd harmisslyckats. Men sanningen är dess bättretvärtom -- huvuddelen av projekten är lyckade ochhar motsvarat de förväntningar som ställts närstöden utgått.Arbetsmarknadsutskottet har föreslagit en delsmärre justeringar i den nuvarandestödområdesindelningen för att nå en så mjukövergång som möjligt mellan stödområde 1 och 2samt områden som är utanför stödområdet. Viföreslår därför att och Häggenås församlingari kommun liksom iKrokoms kommun bör inplaceras i stödområde 2.Utskottet har också bedömt att böringå i Norrlandsfonden och vidare att fondentillförs ytterligare utöverregeringens förslag.Fru talman! Jag yrkar, som sagt, bifall tillhemställan i arbetsmarknadsutskottets betänkandenr 13 förutom mom. 82 där jag yrkar bifall tillreservation nr 30.Anf. 9 HANS () replik:Fru talman! I motion står följande:För första gången finns det inte bara pliktskyldigastmed ett kort avsnitt om kvinnor och kvinnligtföretagande. En fördjupning har skett, och vihälsar det med tillfredsställelse.Jag menar vad jag säger. Man har faktiskt förbisettkvinnors potential . Kvinnor harlånat för litet pengar och haft för små projekt.Däremot finner vi när vi tittar i backspegeln attkonkurserna inte heller har blivit tillräckligt stora.Det är således något positivt med det.De resurscentra som drivs fram på länsplanetoch nationellt är mycket bra. De ligger i linje medvad som har förekommit i motioner frånVänsterpartiets och Socialdemokraternas sidaunder . Vi vill dock säga attglesbygdsmyndigheter borde få extra resurser ochuppföljningsansvaret i första hand när det gällerdessa kvinnocentra. Det är därifrån initiativet harkommit, och det är dit kvinnnokraften ärförbunden med ett underifrån-perspektiv. Det ärsant att har uppföljningsansvaretbeträffande företagsstöd, men det är en annan sak.Jag tycker att det är utomordentligt bra medmikrostöd och en del andra stödformer i liten skala.Jag beklagar att socialdemokratin är litet förmycket kvar i cementen för att nappa på detförslaget. Förslaget är i överensstämmelse med vadvi har föreslagit.När det gäller företagsutvecklingen och de 800miljonerna är huvudinvändningen att man heltenkelt bara stjäl pengarna frånarbetsmarknadspolitiken. Vår uppfattning är attdet finns för litet pengar för att man skall ha enhögkvalitativ arbetsmarknadspolitik medkompetenshöjande insatser. Gång på gång när vihar föreslagit företagarprojekt,småföretagsutveckling, verkstadsdelegation inomnäringspolitikens ram, blir det nedröstat. Det gällerrubb och stubb, således även förslag som gällerkvinnors företagande. Sedan säger det pang, ochförslagen dyker upp i regionalpolitiken. Det berorförmodligen på att kan låna av sigsjälv, dvs. låna inom ramen förArbetsmarknadsdepartementets anslag. Det tyckerjag är en politik utan strategi.Beträffande företagsutveckling, i anslutning till vadsom här har föreslagits, har vi sagt att vi kan gå medpå över hälften. Däremot kräver vi en annanfinansiering. Det gäller 400 miljoner förkompetenshöjning, marknadsstöd osv. försmåföretag och 100--150 miljoner för direktkunskapsuppgradering i företagen. Sådana förslaghar redan lagts fram inom politiken. Dem skulleman inte behöva låna av regionalpolitiken, IsaHalvarsson.Anf. 10 () replik:Fru talman! Först sade att manstal pengar från arbetsmarknadspolitiken, sedansade han att man lånade pengar frånarbetsmarknadspolitiken till dessa 800 miljoner.Jag menar att man samutnyttjar dessa medel för attverkligen minska arbetslösheten. Om man kanskapa så mycket som 4 000 nya jobb, då menar jagatt det är väl värt att samutnyttja pengarna inomregionalpolitiken.När det gäller satsningen på kvinnor och detnationella resurscentret så är det meningen attNUTEK och tillsammansskall diskutera hur det här skall fungera. Jag menaratt det är viktigt att organet blir så självständigt sommöjligt.Jag anser att har mycket pengar. ÄvenNUTEK måste bidra med pengar till det nationellaresurscentret.Om vi menar allvar med att kvinnor och män harlika del i de olika medlen så finns det pengar. Manbehöver inte anslå ytterligare medel just förkvinnor. Det finns pengar, och dem skall kvinnornaha del av.Anf. 11 HANS () replik:Fru talman! När det gäller att låna eller stjäla frånarbetsmarknadspolitiken höll jag på att säga att densom inte vill säga att han stjäl brukar säga att hanlånar, men så lämnas pengarna inte tillbaka. Jagförutsätter att inga pengar återbetalas till A2-anslaget för nästa budgetår.Att plocka bort pengar innanbudgetåret startar därför att man säger att det blirpengar kvar, det tyder bara på att man räknade heltfel och/eller att man harsänkt ambitionerna.Vi står för en mycket högre arbetsmarknadspolitiskambition, och då är det omöjligt att ta de pengarna.Å andra sidan har vi redan i viss mån utnyttjat åretsmedel till ROT-insatser osv. och från det kontothade jag varit beredd att satsa en del.Det finns inte någon välgrundad uppfattning om attdetta kan ge 4 000 jobb. Det är bara en siffra somstår i propositionen. Över huvud taget finns ganskalitet riktlinjer kring den här åtgärdsformen.NUTEK har mycket pengar, men jobbarmed väldigt viktiga frågor: näringslivsutveckling,energisektorn -- det är fråga på fråga som handlarom den hårda varan. skallta ha hand glesbygden, de enskilda individerna,byautvecklingsfrågorna och kvinnokraften. Dethade varit mycket lämpligt att lyfta uppGlesbygdsmyndigheten, som har mycket dåligaresurser, litet pengar och liten personal. Som jagsade i talarstolen: Skall vi ha en myndighet meddetta egendomliga namn, låt den då också fåresurser så att den kan spela en samordnande roll.Är det någonting man har visat att man är duktigpå att stödja, så är det just att lyfta fram underifrån-perspektivet, där kvinnorna har kommit fram ispetsen.Jag vidhåller att borde fåmer resurser och borde få tyngdpunkten iuppföljningen. Men jag håller med resurscentret så långt som det någonsin ärmöjligt skall vara självständigt, som vi harföreslagit i vår motion.Anf. 12 () replik:Fru talman! Jag vill bara poängtera att de 800miljonerna är avsedda för arbetslösa människor,och att man också skall ta regionalpolitiska hänsynnär man använder dem. De blir alltså utnyttjade påett mycket bra sätt, också urarbetsmarknadssynpunkt.Problemet i är att vi har så mycketvattentäta skott att man inte kan använda pengarnadär de gör bäst nytta. Jag tror att man i det här falletgör bäst nytta genom att ta de 800 miljonerna tilldet här.Anf. 13 (nyd)replik:Fru talman! Anser verkligen attkvinnliga företagare skall behandlas efter kön ochinte efter kompetens? Är det fler indelningar IsaHalvarsson kan tänka sig av företagare, förutomkön?Vidare: Tycker att det är bra att maninför ytterligare ett stöd, mikrostödet, eftersomman anser att kvinnor vill låna mindre pengar ochinte behöver så mycket? Det kan ligga något i det,men låt mig säga så här. Givetvis tror jag påregionala stödsystem om de sköts rätt, men varförskall man smeta ut dem litet här och var? Varförinte försöka göra det enkelt för dem som skalladministrera och speciellt för den enskilde?Den enskilde kommer att inte ha en aning omvart han skall vända sig. Det finns så mångaadministratörer, det blir dubbelarbete, de har ingenaning om vad de andra sysslar med för de har ingenkollation, och det blir krångligare över huvud taget.Jag har kritiserat att man inom själv sägeratt problemet är att man inte har någon internrevision av verksamheten. Det är etthäpnadsväckande uttalande! De vill inte ha någonkontrollverksamheten.Har man ingen kontrollverksamhet, då blir det somdet blir. Man måste se över det här. Det var därförjag sade att Norrlandsfonden är bra i jämförelsemed hur sköter sin internverksamhet.Det börjar bli för många exempel på fusk medbidrag och felsatsningar. I kommun, t.ex.,har man fått utbildningsbidrag för att lära sig spelagolf, laga lyxmat och spela bowling. Det anser intejag vara arbetsmarknadsutbildning.Anf. 14 () replik:Fru talman! Att och inte har någon som helst känsla förjämställdhetsarbete, eller att kvinnor och mänsedan urminnes tider behandlas olika, eller attmannen är en osynlig norm i vårt samhälle, det harvi redan konstaterat många gånger.Kvinnliga företagare har och har haft väldigt svårtatt göra sig förstådda. Kvinnor har ett annat språkän män, och män som suttit i dessa myndigheter harofta inte förstått. Kvinnor har uttryckt sig litet vagtpå grund av att kvinnans normala sätt att uttryckasig är sådant. Hon är fast besluten och vet precisvad hon vill, men hon kanske ändå säger ''jag villnog kanske''. Då tror myndighetspersonen att detsannerligen inte verkar genomtänkt.Det är också så att kvinnor i allmänhet börjar sinverksamhet mycket försiktigt. Helst vill man intelåna pengar alls, särskilt i dessa regionalpolitiskahänseenden. Därför är det bra att man får tillmikrostöden.När det gäller är det självklart att man harkontroll! Man har massor med kontroller. Man kanfaktiskt inte alltid lita på vad som står i sådanaartikelserier. Även länsstyrelserna har massor avkontrollsystem. Det är man skyldig att ha, och detvore ju konstigt om man inte hade det. Jag menaratt får lov att tro litet mindre påvad som står i tidningarna när det gällermyndigheter.Anf. 15 (nyd)replik:Fru talman! När det gäller kvinnligt företagandekan man verkligen snacka om bagarbarn och bullar.Jag vet vad jag talar om.Jag tycker att när talar om kvinnorsom företagare menar hon att de är myckettveksamma och försiktiga och inte törs. Kvinnorsom blir företagare är oerhört duktiga! De ärduktiga innovatörer, de är kompetenta, de ärsamtidigt dubbelarbetande. De saknar en sak i dethär landet, och det är möjligheten att på ett enkeltsätt ta telefonen, ringa ett nummer och säga: Jagbehöver litet kapital , kan jag få låna till billigränta? I stället skall man nu vända sig till ettoändligt antal administratörer för att försöka få tagi detta.Skall en kvinnlig företagare utsättas för skymfen attbetraktas först och främst på grund av sitt kön ochinte på grund av att hon är kompetent? Det tyckerjag är upprörande! Det är väl kvaliteten som skallräknas i första hand, kompetensen, och inte vilketkön man är. Jag hävdar att kvinnor är minst likaduktiga företagare som män, förmodligen bättre.Jag vill på nytt påminna om . Tycker IsaHalvarsson att det är rätt att man får sådanasignaler över hela landet och oupphörligen? Någonsubstans ligger det väl i alla fall i medias bevakningav olika felaktigheter. Då måste man väl sompolitiker ta till sig det här, ta emot kritiken ochsäga: Det ligger säkert något i detta. Man skall intefå utbildningsbidrag för att lära sig att spela golf.Det är fullständigt sanslöst!Förmodligen ligger det någonting i det, ocheftersom politikerna har makten har vi möjlighetatt göra någonting åt det. Varför inte göra det? Detär bara det jag frågar efter.Anf. 16 () replik:Fru talman! fullständigtskopade ut i sitt anförande. Honifrågasatte om det över huvud taget fanns någonenda människa på som förstod sig påföretagande. Om man lyssnar på kan man tro att hon är den enda kvinnan ilandet som över huvud taget förstår sig påföretagande. Jag har själv litet erfarenhet avföretagande. Men jag slår mig inte för bröstet ochtycker att jag är bättre än alla andra kvinnor somhar haft svårigheter.Låt oss se på de projektbidrag på en halv miljardkronor som länsstyrelserna har att ge ut. Av depengarna har gått till kvinnligtföretagande. Det måste vara något fel i självaprocessen. Naturligtvis är kvinnor kompetenta. Jaghar aldrig i livet ifrågasatt det. Men kvinnor harhaft svårigheter att ta sig fram. Men finnsredskapen i propositionen, och kvinnan harmöjlighet att kontakta dessa regionalautvecklingscentra och det nationellautvecklingscentrat och skaffa sig erfarenheter ochkunskaper.Anf. 17 () replik:Fru talman! Först vill jag komplettera minayrkanden med att yrka bifall till reservationerna 17,32, 38 och 39. Det torde inte föranleda fleravoteringar, men att så måste ske är en följd av minatidigare yrkanden.Jag vill säga följande till . Jag toginte upp kvinnofrågorna. Inom densocialdemokratiska gruppen iarbetsmarknadsutskottet har vi denarbetsfördelningen att kommer atttala om de frågorna. Det blir tillfälle för IsaHalvarsson att diskutera de frågorna med osssocialdemokrater.När det gäller mikrostödet vill jag påpeka att detfaktiskt inte finns någon nedre gräns för hur småbidrag som man kan få inom ramen förglesbygdsstödet. Det är något slags ordets maktöver tanken att inrätta ett mikrostöd för atttydliggöra att det också går att få små bidrag.Regeringen föreslår detaljbestämmelser kringmikrostödet som innebär att det går att få en högrebidragsprocent om man inte investerar så mycket.Om man nöjer sig med att investera för 40 000kronor kan man få bidrag. Ökar maninvesteringen till kan man inte längrefå bidrag. Då krymper bidragsprocenten. Detär en litet konstig ordning.Vi tycker att frågan om mikrostödet skall inordnasi det mera decentraliserade bidrags- och stödsystemsom vi föreslår att skall kunnaadministrera. Det hela skall svara mot de faktiskabehoven som finns i företagen. På det sättet blir detmera flexibilitet. Detta är inte ett nej eller encementering av stödformerna, utan precis tvärtom.Det är fråga om att öka flexibiliteten, och det ärdärför vi föreslår denna nya ordning.Det finns ett drag av förakt för kvinnligaföretagare. Man utgår från att de inte behöver såmycket pengar som karlarna behöver för sinaföretag. Jag har litet svårt att förstå att det skallvara den sortens könsskillnader på behovet avpengar för att driva företag.Vidare var det frågan om de 800 miljonerna. Vitycker att man skall bedriva en aktiv näringspolitik.Men vi har väldigt svårt att förstå varför det skallgöras genom att gröpa ut anslagen tillarbetsmarknadspolitiken med en tillfällig satsningpå . Jag tycker att man skall uthålligt bedrivaen aktiv näringspolitik med hjälp av de förslag somjag redovisade i mitt huvudanförande.Nu diskuterar vi regionalpolitiken. Då gäller det attkoncentrera satsningarna till de områden där debehövs bäst. Men det förslag som regeringen läggerfram på området innebär en allmän utsmetningöver hela landet. Vi får återkomma till denäringspolitiska satsningarna. Vi står för våraförslag. De betyder minst lika mycket mera än de800 miljonerna för näringspolitiken.Anf. 18 () replik:Fru talman! Att det skall vara så svårt att förstå attdet inte är fråga om något förakt för kvinnorna närman belyser deras speciella situation. Karlar fårockså söka mikrostöd. Där finns inte någonkönsdiskriminering. Men det har visat sigerfarenhetsmässigt att kvinnor i glesbygden sökerså små summor, . De har då haftsvårt att få stöd, eftersom det har ansetts vara sålitet i förhållande till de summor som det är brukligtatt män söker.Kvinnor som arbetar med dessa frågor på läns- ochglesbygdsmyndigheter och de som är forskare ärmycket glada över detta stöd. Det visar att att detfinns en möjlighet för kvinnorna. Det är bra att detfinns utpekat att det går att söka dessa stöd. Jagtycker att det är viktigt.Jag tycker att det är litet sorgligt att närjämställdhetsfrågor och kvinnors möjligheter inomregionalpolitiken förs fram, skall det tas som ettslags förakt för kvinnorna. Det är naturligtvis precistvärtom. Det är fråga om att myndigförklarakvinnan och se kvinnan.Men det finns två sidor av myntet. Titta bara på hurstödområdesindelningen ser ut. Skullestödsystemet utformas bara för kvinnor, skulle detse annorlunda ut än det nuvarande systemet. Jagtycker att det är viktigt att få ögonen på hur kvinnorvill leva kvar i glesbygden och dessa regioner.Kvinnan skall inte bara vara något slags objekt somskall finnas där för att mannen skall stå ut att bo däroch slippa behöva importera kvinnor från andraländer. Det är viktigt att kvinnan själv har rätt attleva på dessa orter.Anf. 19 () replik:Fru talman! Jag skall inte ytterligare föregripa dendebatt som kommer att föra omkvinnoperspektivet inom regionalpolitiken. Jag villbara än en gång konstatera att det inte finns någoti regelsystemet som hindrar länsstyrelserna att ge utsmå bidrag inom ramen för glesbygdsstödet.Genast när jag hade läst propositionen gick jag tillutskottskansliet och frågade. Jag hade blivitförvånad, och jag fick bekräftat vad jag redanvisste. Det finns inte några sådana begränsningar.Det är bara att tala om detta och se till attbestämmelserna tillämpas. Det är inte nödvändigtatt centralt inrätta ett nytt bidragsnamn och enbidragsprocent, dvs. reglera på central nivå.Jag skulle vilja fråga vilka slutsatserhon drar av . Jag vill vidgadiskussionen till ett litet bredare perspektiv. Precissom också underströk, har detskett ett trendbrott när det gäller fördelningeninom ramen för den totala statsbudgeten tillnackdel för de svaga regionerna. Har hon inga som helstsynpunkter på denna viktiga rapport? Rapportenkom tyvärr efter det att propositionenhade lagts fram.Vidare har vi frågan om uttunningen iregionalpolitiken som jag berörde i mitthuvudanförande. Det finns flera inslag iregeringens proposition som innebär att debegränsade stödmiljonerna ges ut över hela landet.Det skapar ett intryck av handlingskraft. Men vilkakonsekvenser får detta för den egentligaregionalpolitiken? Vad innebär det diffusa som harskrivits om landsbygdsstödet? Hur mycket pengarskall gå till landsbygdsstödet över hela landet? Vadbetyder det för resursanvändningen av det totalaanslaget? Jag tycker att dessa frågor är viktiga attbelysa. Jag har ställt dessa frågor underutskottsbehandlingen. Men det har varit förgäves.Jag har inte fått några svar.På samma sätt är det med de 800 miljonerna somtas från de arbetsmarknadspolitiska medlen. Demanövrar som regeringen har gjort beträffandenästa års anslag för arbetsmarknadspolitikeninnebär ju att den preliminära fördelningen avmedlen till länsarbetsnämnderna leder till att vissalän kommer att få väsentligt mindre pengar. I denpreliminära fördelningen av AMS-medel fårNorrbottens län mindre nästaår än under innevarande år. Det säger väl ocksånågonting som är alarmerande när det gäller denregionalpolitiska effekten av de totala manövrersom regeringen och utskottsmajoriteten villgenomdriva.Anf. 20 () replik:Fru talman! Det är helt klart att den s.k. lillaregionalpolitiken, som har ökat i omfattning och nufår 3 miljarder, på intet sätt själv kan ge all dentillväxt och utveckling som vi vill ha i hela landet.Där har regeringen i stället gått in för att öka denprivata sektorn. Vi har inte för mycket välfärd häri , men vi har på tok för litet privatnäringsliv. Det skrämmande är ju att den privatasektorn inte har ökat sin sysselsättning sedan 1950.Det är då nödvändigt att åstadkomma etttrendbrott. Man kan inte bara leva på offentligsektor i Sverige.Regering och riksdag har ändrat en rad villkor. Manhar sänkt och lagt om skatter, förbättrat stödet tillinnovationer, förenklat eller avskaffat lagregler,moderniserat arbetsrätten, osv. Det är åtgärdersom har lett till en kraftigt ökad optimism blandsmåföretagare. Det gjordes en enkät blandeuropeiska småföretagare, och den visade att desvenska småföretagarna hade den mestoptimistiska framtidssynen av alla i helaVästeuropa. Det är naturligtvis mycket viktigt, ochdet är ett resultat av att man har skapat godaförutsättningar för dem. Jag är övertygad om att detär på så vis vi kan få en tillväxt, en bra miljö och enbra ekonomi i hela landet.Anf. 21 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Alla med öppna sinnen kan dagligenhöra starkt positiva rapporter från vårt näringsliv,om ökad orderingång och växande produktion.Vårt land har påbörjat en exportledd uppgång iekonomin. blir industriproduktionenhögre än . Det förra rekordåretvar 1989. Skillnaden är att rekordet nu slås med250 000 färre anställda. Så stark harproduktivitetsförbättringarna varit i industrin,främst . Detta är i och för sigett problem för arbetsmarknaden, men ennödvändighet.Om vi ser på hela samhällsekonomin finner vi attdet händer samma sak, men med en visstidsförskjutning. Värdet kommer attvara större än någonsin, men med 500 000 färre iarbete.Den här snabba produktivitetsförbättringen ärnödvändig för att vårt land skall klara en hårdnandeöppen internationell konkurrens här hemma ochutomlands. Den är nödvändig för att vårt landdefinitivt skall ta sig ur sviterna efter 80-taletsspekulationsekonomi och inflationsekonomi.Det är sorgligt att det finns de som framställer dethär som en följd bara av kronans fall. En större delav det som händer nu är faktiskt resultat avproduktivitetsförbättringar, sänktaarbetsgivaravgifter, osv.Det som har hänt är att vårt folk under starktförändringstryck har kavlat upp skjortärmarna ochgnuggat geniknölarna, för att i alla led ökaeffektiviteten. Det har skett med minskadfrånvaro, ny teknik, förändrad arbetsorganisation,förbättrad kvalitet och en stärkt marknadsföring.Det här är en process som måste fortgå för att viskall klara en fullgod arbetsmarknad i hela vårtvackra land. Någon väg tillbaka finns ej, utan tillframtiden hör att vi ligger på frontlinjen när detgäller att kombinera ny teknik och förändrademarknader med goda lokala förutsättningar. Vårtland behöver nu tillväxt; en stark tillväxt undermånga år och en miljöriktig tillväxt.Den viktigaste, allt övergripande uppgiften är denfullgoda, moderna arbetsmarknaden. Då räckerdet inte med att ett par regioner utvecklas väl. Detär när alla regioner växer, när alla lokalaarbetsmarknader utvecklas, inte minst de småområden som våra lokala utvecklingsgrupperarbetar för, och när vi summerar vad som görs överhela vårt land, som vi har möjligheter att få denhöga, långsiktiga och miljöriktiga tillväxten.Vårt land har varit extremt uppbyggt för storaföretag, stora organisationer och storskaliga,offentliga lösningar. Och visst betyder vårastorföretag väldigt mycket. Det kommer de attfortsätta att göra. Men när vi nu skall tillbaka till enfullgod ordinarie arbetsmarknad och god tillväxt,måste speciellt små och medelstora företag och nyaentreprenörer ges goda betingelser.Det arbete som regeringen och en majoritet iriksdagen har gjort för att ge rimliga villkor för småoch medelstora företag är av allra största vikt. Detär inte minst av stor vikt för den regionalautvecklingen.Fru talman! För vårt land har lagts en starkgrund för utveckling och tillväxt. Denregionalpolitiska proposition som skallbesluta om är en del av den grunden. Resursernatill regional utveckling byggs ut i ett kärvtekonomiskt läge, dels genom att det varje årframöver anslås ca på årsbasis,dels genom att det föreslås att 800miljoner kronor skall gå till länsstyrelserna.Jag vill då vända mig till . Det ärfaktiskt så att det förslag som senare i vår kommeratt antas när det gäller är avstörre omfattning än vad Arbetsmarknadsverketsjälvt begär. Med andra ord tror man att man detblir svårt att göra av med den volym som manerhåller. ligger just nu på6,av arbetskraften. Till det här skall dessutomläggas att regeringen har i sinfinansfullmakt för att komplettera om så behövs.Låt mig när det gäller de 800 miljonerna säga, attvar jag än är i landet och träffar landshövdingar,oavsett färg, och partirepresentanter frånSocialdemokraterna, demokrati, är frågan:Går det här förslaget igenom?