prot · GH0968 · 1994-03-02 00:00:00 — Tillfälligmomssänkning har visserligen fått utmönstras urarsenalen, men så snart det hotar att bli pengar överpå något utgiftsanslag i statsbudgeten måste despenderas på något annat ändamål som tros gesysselsättning.Jag är rädd att de satsningar som påyrkas frånmånga håll i form av ROT-program, nu senastkyrko-ROT, åtgärder för att undvika uppsägning avkommunalanställda m.m. kan komma att motverkasitt syfte. Det är inget onaturligt att AMS-anslagen,på samma sätt som de överskreds när ekonominförsvagades, när den blev sämre än väntat, inteförbrukas fullt ut när utvecklingen går i rättriktning. Risken är stor att de insatser som nudiskuteras mest kommer att fungera som extrastatsbidrag till verksamhet och därmedmotverka den nödvändiga strukturförändringeninom denna sektor.Den även från sysselsättningssynpunkt bästaanvändningen av överblivna anslagsmedel är enligtmin mening att låta dem förstärka den krympningav budgetunderskottet som pågår och somfaktiskt går snabbare än vad som förutsetts.Därmed skulle förtroendet för den ekonomiskapolitiken stärkas, kronans värde stiga och räntankunna sänkas. Det är onekligen ett oroande teckenatt -- trots att inflationen också den tycksunderträffa prognoserna -- den långa räntan påsistone har visat en stigande tendens. Jag ärförvånad över att ingen har kommenterat detta . Det är dock en ekonomisk-politisk debatt.Avkastningskurvan har förskjutits uppåt, särskilt isin högra del. Detta kan visserligen åtminstone del skyllas på internationella faktorer, som denamerikanska höjning av den kortaräntan för en månad sedan och upprevideringensenast i går av den redan höga tillväxtsiffran i USAför fjärde kvartalet 1993, något som har fått inteminst de långa räntorna att gå kraftigt uppåt påmarknaderna , både i och ute ivärlden.Men vi kan ändå påverka detta här i Sverige.Tydligare tecken på att svenska politiker iallmänhet -- alltså även på oppositionssidan -- ärmedvetna om nödvändigheten att minska det storaoffentliga upplåningsbehovet genomutgiftsbesparingar skulle betyda åtskilligt för attnedbringa dagens höga realränta. Och lägre räntorbetyder i sin tur mer för tillkomsten av nya, riktigajobb än alla de AMS-åtgärder som tänkas kan.Lägre räntor spelar likaledes större roll förinvesteringsviljan än olika tillfälliga manipulationerav den skattemässiga avskrivningsrätten. I denallmänpolitiska debatten påpekade jag attnäringslivets investeringar förutses växa med ca10 % och industrins med och --detta utan någon rätt till direktavskrivning. Sedandess har rapporter influtit om en än snabbareuppgång i verkstadsindustrinsmaskininvesteringar -- 30--. Att då medgeextra avskrivningsrätt för sådana investeringar justnu skulle bara betyda att man beviljar en tillfälliglikviditetsförstärkning åt företag som ändå har detväl förspänt. Och det skulle väl i och för sig kunnapassera, om det inte vore för att resultatet blir enkraftig -- om än tillfällig -- budgetförsvagning justnu, när de finansiella marknaderna söker eftersignaler om motsatsen. Återigen alltså ett fall dären tilltänkt stimulansåtgärd tenderar att motverkasitt syfte.Herr talman! Den svenska ekonomin befinner signu i ett skede där den utvecklas bäst om den lämnasi fred inom de ramar som regeringen har dragit uppmed sin politik. Det är ett klassiskt fel att fortsättamed stimulansåtgärder även efter det attåterhämtningen inletts och därmed framkalla enöverhettning som leder till begränsandeingripanden tidigare än vad som annars hade varitnödvändigt. Den dag kommer ändå tids nog, dåkorrigerande åtgärder behöver sättas in i restriktivriktning. Men vi kan skjuta den tidpunkten påframtiden genom att inrikta den ekonomiskapolitiken på att avhjälpa de strukturproblem somännu kvarstår i viktiga avseenden.I dagens läge är dessutom ekonomisk psykologilångt mera verkningsfull än social ingenjörskonst.Vi vet redan att medborgarna är mer optimistiskaän tidigare vadbeträffar både landets ekonomi och den egna. Vadsom nu behövs för att beslutsfattarna i näringslivetskall övergå från ord till handling är besked på tvåviktiga punkter. Det ena gäller Sverigesmedlemskap i . Det räcker då inte med ett avtali , det behövs också en snabbfolkomröstning med ett positivt utfall. Det andrahandlar om landets politiska utveckling. Ju förr detstår klart att det inte blir någon socialdemokratiskvalseger med åtföljande skattehöjningar påsparande och företagande samt stopp förprivatisering och avreglering, desto snabbare får viden starka framtidstro i svenskt näringsliv sombehövs för satsningar på nya företag och nya jobb.Jag har, herr talman, inget annat yrkande än bifalltill finansutskottets hemställan i betänkande nr 10.Anf. 81 () replik:Herr talman! har fått problem. Visom hörde honom för en månad sedan här ikammaren lyssnade till en person som var jublandeglad och beskrev allt i rosenrött. har hansansat sig något och är så desorienterad omutvecklingen att han använder huvuddelen av sittanförande till att diskutera ett ROT-program förkyrkan i storleksordningen . Detsäger en del om situation och omLars ställning.Inte blir det bättre av att han försöker ta EU-frågansom någonting som skulle vara speciellt till fördelför i den partipolitiska debatten. Hannämnde något som stod i . Det var inte kontroversiellt. Densocialdemokratiska regeringen hade lämnat in enansökan om medlemskap. När ned de formuleringarna var jobbet redangjort.Nu skall vi socialdemokrater som är engagerade förett medlemskap se till att vi får ett ja också ifolkomröstningen. Det här har jag sagt förut ochdet säger jag också : I den kampanjen är LarsTobisson en belastning, ett av de största hoten motett svenskt medlemskap, en tillgång för nej-kampanjen. Att sätta likhetstecken mellan LarsTobissons ensidiga lovsång av densamhällsutveckling som nyliberalismen står för ochett EU-medlemskap är att begära ett svenskt nej ifolkomröstningen. Om skall göra eninsats i den kampanjen, skall han hålla sig inom demoderata partiföreningarna och försöka att låta ossandra, som träffar en folkmajoritet och enfolkopinion som är skeptisk, förklara varför det ärnödvändigt med ett svenskt medlemskap. Det ärmin fasta övertygelse.Anf. 82 () replik:Herr talman! Det var inte mycket till replik, GöranPersson. Att påstå att jag ägnade huvuddelen avmitt anförande åt ett utgiftsanslag som föreslås gåtill trossamfunden var väl att ta i. Men jag tyckeratt det förtjänar en plats här.Det är betecknande. När med emfasförklarar sig helt fri från beröring med Nydemokrati innebär det inte att man i utskotten görupp så fort man kan få gehör för förslag om ökadeutgifter. Detta är då någonting som inte behöverpassera finansutskottet.Vad som pågår i många utskott -- kanskekulturutskottet är det viktigaste exemplet på det --understryker verkligen betydelsen av att man får enmer sammanhållen budgetprövning här i riksdagen.Annars blir det en utveckling som möjligen kanglädja utgiftshungriga socialdemokrater. Hur detskall gå ihop med predikan från andra håll -- somGöran ibland kan bekänna sig till -- om attvi skall reducera budgetunderskottet förstår jaginte.Angriper man Ny start för för att varagenomgående nyliberalt är man ute på fel håll. Nystart för är, som jag har påpekat, förstaprogrampunkten för medlemskap i att göra de insatser jag kan för att se till attdet också blir ett ja i folkomröstningen. Jag begärinte annat av än att han gördetsamma. Tyvärr är det parti han företräderinställt på att inte satsa sitt partis resurser, om nuGöran räknar sig till dessa, på kampanjeninför folkomröstningen. Det tycker jag är synd, fördet är ett gott syfte även om det var den viktigastepunkten i Ny start för Sverige.Anf. 83 () replik:Herr talman! Det var intressant att få bekräftat attNy start för var ett nyliberalt dokument.Det har vi sagt länge, och det var bra att också LarsTobisson sade det.Det fanns en annan tråd i hans anförande. Vi harklarat av frågan om kyrko-ROT och Tobissonspartipolitiserande kring EU. Vi kan lägga det åtsidan och ta upp det andra, den reala ekonominsutveckling. kanske inte riktigtförstår allvaret i situationen. Som ledande borgerligpolitiker i finansutskott talar han om attbudgetunderskottet nu sjunker och att deprognoser vi nu har fått är bättre. Men det beror påatt staten säljer ut sin egendom. Det är därför somsaldot har blivit bättre. När såvårdslöst hanterar statens ekonomiska ställning,reagerar de som bedömer Sverige.Den här veckans allvarliga händelse var attStatshypotek fick en förändrad rating, utöverdagens utomordentligt allvarliga menförhoppningsvis tillfälliga händelser på marknaden.Statshypotek fick av internationella bedömarebetyget A -, ett statshypotek som har en statliggaranti i botten. Varför gör dessa internationellabedömare en sådan förändring? Ja, man tycker attden samhällsekonomiska utvecklingen i Sverigeinte är tillfredsställande. Och hör man denledande borgerliga representanten i talaom att det nu har vänt och att det går åt rätt håll.Alla kan av siffrorna se att det inte gör det. Vadskall man då tro om vårt arma land, detta fina landsom faktiskt rimligen är värt någonting bättre? Detär det spektaklet bidrar till mer ännågon annan i denna kammare. Därför är hanockså i den meningen en belastning för denekonomiska politiken.Anf. 84 () replik:Herr talman! frågade tidigarevarför vi möjligen kan behandlaSocialdemokraternas budgetalternativ annorlundaän . En förklaring till detta är i såfall den förljugenhet med vilkenSocialdemokraterna uppträder. De försöker göragällande att man sparar mera trots att man blåserpå med utgifter och lägger på en del begränsadeskattehöjningar, som är sådana att de definitivtkommer att knäcka landets ekonomiska utveckling.Förklaringen till sjunkande budgetunderskottskulle enligt dem vara privatiseringar. Det äralldeles gripet ur luften. Så är det inte. De har varitmedkalkylerade tidigare. Det intressanta är att närSocialdemokraterna vill privatisera och räknas det in i det socialdemokratiskabudgetalternativet. Därmed räknar man inte bortden post som finns för privatiseringen av t.ex. AssiDomän i det av regeringen framlagdabudgetförslaget. Det är sådana här svagheter i erbudgetpolitik som markerar att ni inte förstårekonomisk politik.När talar om oron på marknadenvill jag gärna fråga honom: Vad menar med sitt tal om djärvare penningpolitik?Det skall väl tolkas att man mer kraftfullt skallsänka den korta räntan. Något överraskandesänkte den korta räntan för en tidsedan. Men det hjälper inte, det innebar inte kan kontrollera den långa räntan. Den haderedan då börjat stiga och har gått upp de senastedagarna. Det leder till höjda boräntor. Det ärbetydligt allvarligare än förändringar iStatshypoteks rating. Den var förutsedd -- jag sittersjälv i -- beroende på desvagheter som vi har påbostadskreditområdet.Vad vill göra -- braka på flerräntesänkningar som bergsäkert ytterligareförsvagar kronan och driver de långa räntorna,bostadsräntorna i höjden? Det kan väl aldrig varameningen? Det är återigen floskler som man drartill med därför att man tror att det låter bra ochverkar imponerande. Det tycker jag är beklagligt.Jag vet att inte har någon möjlighetatt svara , men jag skulle bra gärna vilja hörahans inställning till det jag anser vara nyckelfråganför trovärdigheten för den ekonomiska politikenoch för en konsekvent men kanske inte alltid sådjärv penningpolitik, nämligen frågan omRiksbankens självständiga ställning. Där har nisocialdemokrater tyvärr blockerat den reform somvi kommer att få genomföra om vi skall klara denekonomiska politiken i framtiden.Anf. 85 () replik:Herr talman! var väldigt glad överEU-avtalet. Det skulle innebära en stor öppning förSveriges ekonomi. Det är säkert sant att det varhuvudpunkten i Ny start för . Jag kankanske förstå varför det gått så dåligt i ekonomin:det är först nu avtalet är i hamn. Men det avtaletpåverkar inte reala ekonomi mer än . Medlemskap i sig är av ringa eller av ingenbetydelse i förhållande till . Men, herrTobisson, för medlemskap betalar vi en mycket högavgift, en mycket hög skatt. Hur mycket, LarsTobisson, kommer att betala ? Hurskall detta finansieras? Det är en rak, konkret frågatill en EU-anhängare.Sedan säger att oppositionen villförbruka varje konto som inte är förbrukat. Nuråkar det finnas litet pengar över på AMS-anslagetpå grund av att konjunkturen vände. Det är intedärför det finns pengar över på AMS. Man harpengar över på grund av att människor nu hellre tarkontantstöd och går på ALU än påarbetsmarknadsutbildningarna. Man har ju skuritned ersättningarna i utbildningarna. Det är därfördet blir pengar över på vissa konton. Det är pågrund av en av era incitamentsfrämjande åtgärder.Lars säger att svenskarna nu tycker att dehar fått det bättre. De svenskar jag träffar sägerinte det. Jag funderar då varför deklagar, har de fått det så mycket sämre? De flesta ärinte sjuka, de flesta är inte arbetslösa. Ändå tyckermånga människor att de har fått det sämre. Vad kandet bero på? Reallönerna går ju hyfsat upp medtanke på den låga inflationen. Ändå tycker folk attde har fått det sämre under er regeringsperiod.Det beror på skattehöjningar, . Detär skattehöjningarna på arbete, på löneinkomstersom gör att folk upplever att de har fått mindre atthandla för. Ni har ju sänkt skatten på kapital ochhöjt den på arbete. Ni har inte alls klarat av attsänka skatterna, . Det kan LarsTobisson vara besviken över, men faktum är att niinte sänkt några skatter under de år ni har suttit iregering. Ni har bara fördelat om skatterna. Det ärett dystert bokslut, men det är sanningen. Svara påfrågan.Lars beklagar att vi vill ha . Det villvi absolut ha för att rädda produktionskapaciteten,som hotar att slås ut. Det byggs för få bostäder nu.Byggsektorn går rätt ner. Då behövs insatser. Vikommer att behöva en byggindustri även närkonjunkturerna vänder. Något måste vi kunna sättain för att bevara riktiga jobb för framtiden.Anf. 86 () replik:Herr talman! Många skulle ha fått det sämre, enligtLars . Ja, har det blivit sämre i vissaavseenden så beror det ju på att vi lider igenomefterverkningarna av den socialdemokratiskapolitiken , något som ävenkommunisterna var med och bidrog till. Men omman ser på bedömningen av vad som kan bli falletnu, finner man en större optimism bland deenskilda hushållen än vad vi har sett någonsin imätningarna, och det är efter att människor har setthur den borgerliga politiken verkar.Lars hade synpunkter på minförtjusning över . Det viktiga, som aldriggår att bestrida, är att de som skall bestämma varnågonstans de skall göra sina investeringar ser tillvårt medlemskap. För dem räcker inte EES. Detgäller svenska investerare, som är noga med attplacera sig innanför EG-gränsen, om inte Sverigeär med, men det gäller kanske i ännu störreutsträckning utländska investerare, som direkträknar bort om vi inte skulle tillhöra deneuropeiska unionen. Det här är för mig av oerhörtstor betydelse.I det sammanhanget kan man om finansieringensäga att det kommer att kosta, på samma sätt somdet kostar oss att vara med i FN. Vi skickar bidragtill FN , stort som bara den och mera trogetän andra länder. Hur finansieras det? Jo, detfinansieras naturligtvis inom ramen för den statligabudgeten. Jag är övertygad om att även med denkostnad det här skulle innebära får vi bättreekonomi i landet och därmed också bättre balans ibudgeten.Sedan kan man inte på det här lättvindiga sättetsäga att bara för att det finns anslagsmedel överskall de förbrukas. Den viktigaste användning vikan få av överblivna anslagsmedel är en minskningav det budgetunderskott som oroarsig för när han antyder att bidraget till EG/EUskulle bli alltför stort och krävande.Slutligen byggsektorn. Det finns en uppgift ifinansplanen om att byggsektorns normalaomfattning är ungefär15 % av vår totala ekonomi. ,under överhettningen, var den uppe i över 20 %.Nu är siffran , alltså något undergenomsnittet. Det är inte så att vi skall åter till densituation som vi hade , för det varen överstor byggsektor.Jag tror att med de många bostäder och inte minstkontorslokaler och industrilokaler som byggdes dåfår vi räkna med en svacka inom det här områdetinnan det blir balans igen. Att försöka så att sägabygga över den samma villa än en gång, alltså attmed subventioner dirigera byggandet och inte fåsunda produktionsförhållanden att återvända tilldenna plågade bransch.Anf. 87 () replik:Herr talman! har rätt i att det finnsproblem med subventionssystem. Jag vet att ROT-systemet har berikat många privata fastighetsägare.Det är kanske rent av så att självskulle kunna bli gynnad av det. Det skulle smärtamig, måste jag erkänna.Men vi får ta de här problemen för att kunnabehålla en byggarbetarkår, för att behållakompetensen inom sektorn. Det har skett ett fall på29 % -- 110 000 jobb harförsvunnit -- och det hotar att fortsätta. Då behövervi ha ROT-insatserna, ca 3 miljarder i omfattningfrån staten, som vi har sagt.Sedan säger jag att hade vi inte haft något hade vi fått problem med investeringarna.Men har vi ett sådant avtal, och då kommer viinte att få de problemen. Naturligtvis fyllerföretagsledarna i med hjärtat när de svarar påenkäten att de gärna vill vara med i EU. De flestaär ju moderater i storindustrin och mångasmåföretagare också, förvisso. Men när de tänkermed hjärnan, och det gör de när de gör sinainvesteringar, då agerar de annorlunda än när defyller i en enkät. Då ser de på realekonomiskaförhållanden.Lars , vi kan diskutera hur människor ochhushåll i upplever situationen. Jag sägerbara att om de upplever att de har fått det sämre,beror det oftast på att de har fått det sämre. Om deupplever att de har fått det bättre, beror det oftastpå att de har fått det bättre. Några har fått detväldigt mycket bättre, de som handlar med aktieroch har mycket pengar på banken. De vanligahushållen har fått det sämre -- genomskattehöjningarna!Ni har inte sänkt några skatter på arbete, LarsTobisson. Ni har höjt dem kraftfullt, och det är ettpinsamt påpekande jag gör för er del när jag tyckeratt ni bör säga som det är.Ni har sänkt skatterna, säger ni, med 17 miljarder,och så har ni infört egenavgifter på 12 miljardersom ni har vältrat över på hushållen. Då har nivisserligen kvar litet grand i skattesänkning, mennetto har ni inte sänkt skatterna, och ni har lagt denstora skattebördan på hushållen. Det är fel politiknär sysselsättningen viker, talar ni om den nödvändigastrukturförändringen i kommunsektorn. Ja,förändringar är nödvändiga för att få verksamhetenmera serviceinriktad, för att få den demokratiseradoch effektiv. Men det är inte samma sak som att tabort 100 000 anställda, som ni har gjort.På vilket sätt blir det bättre bara man får bortpersonal? Det blir bättre om personalen arbetareffektivare, om den är mer serviceinriktad, omlärarna lär bättre. Visst är det utmärkt om vi får denoffentliga sektorn effektivare. Men det håller inteatt bara ta bort folk och säga att nu har det blivitbättre. Det har blivit mindre, men mindre är intedetsamma som bättre, om man inte är utprägladnyliberal.Anf. 88 () replik:Herr talman! Jag skall ge deterkännandet att det är trevligt att diskutera medhonom, till skillnad från föregångaren här,eftersom vi kan diskutera sakfrågor som också ärviktiga i finansutskottets betänkande.När det gäller ROT-sektorn kan jag barakonstatera att ingen skall komma och påstå att jagtalar i eget intresse när jag bestrider värdet avökade satsningar på det området. Jag gör det i allafall, därför att jag ser på de ekonomiskakonsekvenserna.Det förhållandet att vi nu inte bygger så mycketbostäder är endast till en del ettkonjunkturfenomen. Jag menar alltså att beslutetatt dra ner på boendekonsumtionen i landetfattades med den skatteomläggning som gjordesoch som vi moderater inte deltog i. att man så kraftigt drog upp beskattningen avboendet, och jag sade här i kammaren dengången -- jag blev kritiserad för slarvighet, men jagkan upprepa det -- att den omläggning som gjordesskulle leda till att vi fick bo i ett hål i väggen ochcykla till jobbet med ett smörgåspaket påpakethållaren. Det är detta som är på väg attinträffa, och därför bestrider jag att vi kommertillbaka till ett byggande av bostäder i denstorleksordning som tidigare förekommit.Talet om att vi inte har sänkt skatter tycker jag varså dumt att det vill jag inte ens kommentera. Låtmig bara ge beskedet att medan skattetrycket var56--av BNP när vi tog över så är det nu ca 50och fortfarande på väg nedåt. Detta får alla hushålli landet nytta av. Även i de fall då det är sänktalöneskatter eller sänkta skatter på kapitalbildninginnebär det att det skapas jobb, att vi får enekonomisk verksamhet som alla blir delaktiga av.Så fungerar det i nationalekonomin.Då kommer vi över till detta att folk har fått det såmycket sämre. Det är faktiskt så, om man återigengår till finansplanen, att trots de problem vionekligen har haft med den ekonomiska nedgångenhar det bara varit då hushållens disponiblainkomster har minskat, och det var . Nuär de på väg uppåt igen. Det är anmärkningsvärt attvi har lyckats hålla levnadsnivån uppe på det viset,med hänsyn till de yttre svårigheterna.Till slut kommunsektorn. Jag menar att vi måstetänka oss att det kan ske omställningar där också.Vi diskuterar just i finansutskottet ett förslag om attsatsa överblivna AMS-medel på att förhindra attförändringar i kommunsektorn äger rum, attuppsägningar träder i kraft. Vi hade en skrivelsefrån som sade att av över700 000 i denna sektor räknar man med att 4 000skulle kunna bli föremål för uppsägningar. Jagmenar att det vore konstigt, inom ett så stortområde, om det inte behövdes förändringar,rationaliseringar och omställningar åtminstone iden utsträckning som 4 000 av mer än 700 000utgör.Anf. 89 (nyd)replik:Herr talman! Denna riksdag har några problem.Ett tycks vara att Ny demokrati finns här. Vi harfått höra att det var fel av Socialdemokraterna attgöra upp med oss i någon fråga. Sedan tyckte Socialdemokraterna att detvar fel över huvud taget allt vad regeringen gjordetillsammans med oss.Det är ganska märkligt egentligen. Jag tycker attdet vore bra om vi kunde få svar på defrågor vi ställer och kunde få en saklig kritik av våraförslag. Jag lovar er, och det beror inte på dåligtomdöme, att jag tycker inte att jag är intellektuelltundermålig eller okunnig i jämförelse med herrarPersson, , och vilka somhelst. Ändå framställs det på det viset.Jag skall föregå med gott exempel och svara påfrågor. nämnde kyrk-ROT -- denoheliga alliansen om heliga ting. Vi kan här se hurNy demokrati tassar in på traditionella kds-marker.Vilka gräsliga saker är det som har skett?Det handlar inte om politiska partier utan om ensakfråga, nämligen om att vidta s.k. ROT-åtgärder.Man vidtar åtgärderna, även om det t.ex. råkarfinnas trossamfund i lokalerna, därför att det lönarsig, därför att det är klokt och därför att det inte ärkonstgjord andning. Det är vad vi till stor delsysslar med i denna riksdag: massvis medkonstgjord andning. Då är det jättebra.Det gäller arbeten som ändå skall göras. Det ärmycket bättre än att hälla pengar över Hörnlund.Det har jag varit inne på förut.Nästa fråga gällde de anställda i offentlig sektor ochvad som görs där. Vi skall se upp. Jag har förutbetonat att det gäller att rationalisera den offentligasektorn. Om man inte gör det går det åt skogen medhela . Det handlar om skattebetalarna. Detär de som finansierar den offentliga sektorn. Vi kanlåta bli att tala om riktiga jobb och jobb som inte ärriktiga -- det gäller skattefinansierade jobb. Vi vetvem som står för de fiolerna.Vad handlar det om i detta fall? Vi har sagt att manefter speciellt tillstånd skulle kunna ge justvårdpersonal dispens att hänga kvar på sina riktigajobb i tolv månader.Varför skall det göras just nu? Om man gör det somen korrektion är det faktiskt rätt timing. Vi har alldelestydligt tidsbegränsats. I andra fall gör man sådant.Man tillgriper konjunkturpolitik och vidtar olikaåtgärder i olika konjunkturskeden.Om ett år är det förmodligen för sent att göra ensådan här sak. Då skall man inte göra det.