prot · GI0936 · 1994-12-06 00:00:00 — Jag har svårt att se att man alltidmåste fortsätta i samma hjulspår.Miljövårdsberedningens nya arbetsområde är oer-hört viktigt. Att utarbeta miljöprogram för alla sekto-rer är en av de viktigaste miljöuppgifter som vi har attutföra. Vi har i regeringsförklaringen strukit underdenna uppgift, som tyvärr missköttes av den tidigareregeringen. Miljövårdsberedningens uppgift blir attvara en spjutspets i detta arbete.Jag kan inte förstå vad har emott.ex. och som representan-ter för ett allmänt miljöintresse. Jag kan inte hellerförstå varför det är fel att ha med ett par representan-ter för näringslivet. Tanken med Miljövårdsbered-ningen är att olika intressen där skall brytas mot var-andra och att den skall vara en spjutspets i arbetet föratt miljöanpassa sektorsprogrammen.Anf. 101 ():Fru talman! Miljöministern har inte följt med i ut-vecklingen av Miljövårdsberedningen. Det är riktigtatt den från tid till annan under socialdemokratiskledning har inrymt också generaldirektörer och denkaraktär av ledamöter som miljöministern nu har valt.Men vi har i den tidigare regeringens regi ägnatoss åt nytänkande på det området också. Därför har vihaft med ledamöter som har haft en förmåga till ny-tänkande. Det brukar vara sådana som fria forskareoch debattörer. Jag noterar att miljöministerns tän-kande innebär att man återgår till samlingen medgeneraldirektörer.Jag har all förståelse för att har utsettsi det samarbete som knyts närmare och närmare mel-lan Socialdemokraterna och . Men närman vill ha ett nytänkande på sektorsområdena, måstegeneraldirektörerna då kallas in? Har inte miljöminis-tern någon annan kontaktyta med dem än att låta demockupera platser i ett forum som skall vara framåtsyf-tande?Anf. 102 Miljöminister ():Fru talman! Jag tror att denna form är en bra lös-ning om man avser att det hela skall gå snabbt. Omman vill ha långa diskussioner - som det har varit iMiljövårdsberedningen - går detbra att använda någon annan form. Det var på mångasätt intressanta och bra diskussioner. Däremot ansågflera av de dåvarande ledamöterna att de egentligeninte kunde vara med och påverka samhällsutveckling-en eller miljöpolitiken. De fick bara fungera som ettdiskussionsforum. Den kritiken framförde flera motMiljövårdsberedningen.Nu avser vi att göra Miljövårdsberedningen till ettoperativt organ. Till denna lilla grupp kommer attknytas grupper som skall arbeta med respektive om-råde. Då kan det bli ett flexibelt och bra spjutspetsar-bete för att se till att politiken förs framåt på sektors-området. Den har tyvärr stått stilla i flera år.Anf. 103 ():Fru talman! Jag noterar att vi kommer närmareoch närmare sanningen. Miljöministern säger att arbe-tet skall gå snabbt i Miljövårdsberedningen. Det skallinte vara några långa diskussioner. Däri ligger natur-ligtvis förklaringen: Det skall vara ett operativt organ.Jag har all respekt för att det sker förändringar.Men då skall man kalla sakerna vid deras rätta namn.När miljöministern avstår från att själv leda ochdelta i Miljövårdsberedningens arbete, när miljöminis-tern väljer att återkalla generaldirektörerna till dettasnabba forum utan långa diskussioner, som skall ledatill de beslut miljöministern vill ha, då har det inteskett någon uppbyggnad av beredningen. Miljövårds-beredningen raseras, och ett organ med på nack-en - - går i sin verkliga form i graven. Jagbeklagar det.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1994/95:203 om uranbryt-ningen i RysslandAnf. 104 Miljöminister ():Fru talman! har frågat biträdandeutrikesministern vilka åtgärder han ämnar vidta för attbistå i arbetet med att minska effekterna avde miljö- och hälsoskador som uppstått på grund avuranbrytningen. Arbetet i regeringen är så fördelat attdet ankommer på mig att svara på frågan.Låganrikat uran från tidigare , nu-mera OSS-staterna, har levererats till svenska kraftfö-retag . I genomsnitt har av kraftverkens uranbehov, eller ca600 ton , köpts från dessa länder.Rapporterna från urangruvan i äralarmerande. Det är naturligtvis oacceptabelt att såda-na hälso- och miljöförhållanden som medierapporter-na redovisar skall få förekomma. Min uppfattning äratt svenska kraftföretag noga bör ta reda på undervilka förhållanden som det uran man köper produce-ras.Det bilaterala svenska östbiståndet inom det kärn-tekniska området, som förutom kärnsäkerhetsåtgärderäven inkluderar hantering av radioaktivt avfall, upp-byggnad av nationell lagstiftning och myndighets-struktur, avser vårt närområde och omfattar främst debaltiska staterna. Beträffande biståndet till övrigaöstländer deltar genom medverkan i olikainternationella organ som t.ex. den europeiska ut-vecklingsbanken. Det internationella biståndet tillRyssland omfattar inte miljöåtgärder isamband med uranbrytning.En annan möjlighet är att via lagstiftningen påver-ka förhållandena. Varje land formulerar sina mil-jökrav. Till ledning för det nationella lagstiftningsar-betet har det internationella atomenergiorganet IAEAlämnat vissa rekommendationer ur miljö- och hälso-skyddssynpunkt beträffande brytning och avfallshan-tering vid urangruvor. Det internationella strålskydds-organet, ICRP, lämnar rekommendationer beträffandestrålskyddet. har i arbetsgrupper i ochOECD börjat arbetet med att driva frågan om merbindande miljökrav i samband med uranbrytning.Dessa strävanden kommer att intensifieras. Vidare såundersöker möjligheterna attställa krav på de svenska kärnkraftverken när detgäller inköp av uran.Anf. 105 ():Fru talman! Jag tackar miljöministern för svaret.Anledningen till att jag ställde frågan till bi-ståndsministern var att jag tyckte att det var en själv-klarhet att skulle agera på något sätt medtanke på de skador som uppstått vid uranbrytningen iRyssland.Jag utläser av svaret att miljöministern kommer attundersöka möjligheten att ställa krav på de svenskakärnkraftverken när det gäller inköp av uran. Detta ären ny och viktig signal. Jag hoppas att de berördakärnkraftsbolagen har lyssnat på detta svar. Jag harenergiministern i mitt blickfång här i kammaren. Jaghoppas att han också lyssnar till denna debatt, inteminst mot bakgrund av att han i en TT-intervjuhar svävat på målen när det gäller den bortre parente-sen för kärnkraftsavvecklingen.Det är inte bara i som det finns problemmed uranbrytningen. Detta är en viktig del i helakärnkraftscykeln som inte har lyfts upp i fokus meden ordentlig debatt. Det är bra att det nu blir en or-dentlig debatt och att miljöministern vill agera när detgäller de svenska kärnkraftverkens import av uran.Det är mycket bra!Den andra delen av min fråga gällde bistånd ochom vi kan göra insatser i det aktuella fallet i Krasno-kamsk i . Svaret är sådant att det inte finnsnågot bistånd . Jag fick ett positivt bemötande iden första delen av frågan om de svenska kärnkraft-verkens ansvar. Men finns det inte anledning att seöver om skall göra en insats för att rätta till demiljö- och hälsostörningar som finns i ?Anf. 106 Miljöminister ():Fru talman! Vi är överens om att förhållandena iRyssland är upprörande och att vi måste göra vad vikan för att rätta till dem.Vårt egna bilaterala bistånd har riktats in på nä-rområdet. Det kan vara svårt att ha helt andra princip-er som skall gälla. Det är väl i så fall via det interna-tionella biståndet som det kan vara möjligt att görainsatser i . Men detta har jag inte möjlighetatt säga något mer bestämt om i dag.Anf. 107 ():Fru talman! Jag kan ha viss förståelse för vadmiljöministern sade. I det sammanhanget måste detske en diskussion med ochgöras en översyn av det samlade bistånd som ges.Miljöministern har sagt i sitt svar att det sker en kon-centration på de baltiska staterna när det gäller miljö-bistånd.Icke desto mindre är det angeläget att faktiskt taupp frågan till debatt och sätta den i fokus. Det ärmycket viktigt att ministern har gett ett besked i dagatt möjligheten att ställa krav på svenska kärn-kraftsverk skall undersökas i fråga om import av uran.Det är ett nytt besked. Jag hoppas, återigen, att ener-giministern har lyssnat med stort allvar på dennadebatt.Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Svar på fråga 1994/95:177 om EU:s ener-gipolitikAnf. 108 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig om jagkommer att arbeta för att EU skall gå mot en merhållbar energiproduktion, genom att verka för att enny och mer miljöanpassad energipolitik antas vid 1996.Energifrågor anges inte i som ettområde för gemensam politik. Avsikten är att fråganom ett särskilt energiavsnitt i unionsavtalet skall tasupp vid regeringskonferensen år 1996.Kommissionen förbereder nu en s.k. grönbok omnya energipolitiska riktlinjer för EU. Syftet medgrönboken är framför allt att initiera en bred debatt imedlemsländerna kring följande frågor:energipolitiska målen och prioriteringar av des-sa,unionens och medlemsländernas roller vid för-verkligandet av de energipolitiska målen samtde bidrag som gemenskapen kan ge till förverk-ligandet av målen.Vid energiministrarnas rådsmöte den 29 novemberredovisade kommissionen sitt arbete med grönboken.Det framgick att grönboken kommer att behandlaflera viktiga energipolitiska frågor med tonvikt påsambanden mellan ekonomi, energi och miljö. Detgäller frågorna om energisystemets betydelse förunionens ekonomiska konkurrenskraft, försörj-ningstryggheten och förhållandet mellan energi ochmiljö. Enligt kommissionens planer skall grönbokenpubliceras /95.Energiministrarna enades vid rådsmötet om attkommissionen tagit upp de väsentligaste frågorna fören gemensam energipolitik. Energiministrarna uttala-de vidare att grönboken borde utformas så att denutöver de frågor jag nämnde också underlättar enbred debatt om bl.a. följande:vad som kännetecknar effektiva energimarkna-der och i vilken utsträckning statliga ingripandenbehövs,den långsiktiga försörjningstryggheten när detgäller energi inom EU samtmöjligheterna att förena miljö- och energipoli-tiska mål.I har vi mångårig erfarenhet och stortkunnande när det gäller att anpassa energipolitiken tillmiljökraven. Det råder också ett brett parlamentarisktsamförstånd i om huvuddragen i energipoliti-ken.Sverige har mot denna bakgrund goda förutsätt-ningar att spela en aktiv roll i den energipolitiskadiskussion som skall förbereda regeringskon-ferens. I det arbetet kommer att verka för attmiljöaspekterna får en stor tyngd i den framtida euro-peiska energipolitiken. Vi kommer inte att bli en-samma i detta arbete. Alla medlemsländer är starktmedvetna om nödvändigheten att beakta miljöaspek-terna inom energiområdet, och vi kommer att kunnasamarbeta med länder som ligger långt framme idessa avseenden. kommer genom denkommande fortlöpande att hållas infor-merad om arbetet.Anf. 109 ():Fru talman! Tack för det uttömmande svaret. Jaghade fått litet förhandsinformation tidigare. Alla vet viatt kärnkraftens risker och avfallsproblem är enorma.Därför måste vi avveckla kärnkraften. Vi vet också atturanbrytningen är ohemul. Vi har hört hur det är i öst.Vi importerar även från andra, mest från urinvånare.Det är inte nog med det. Vi spär dessutom hela ti-den på växthuseffekten genom att koldioxid släpps ut.Vid fattades beslut om att vi måstesänka koldioxidutsläppen med . Beslutet blev dock en sänk-ning globalt med 20 %.Jag tycker att det är bra att det skall komma engrönbok. Det är målen som är viktiga. Men jag ärrädd för att miljön och energin, när de sätts i förhål-lande till ekonomin, inte kommer att gå före. Jagundrar därför hur statsrådet skall jobba för att avveck-la de icke förnybara energislagen, såsom fossilabränslen och kärnkraft, skydda naturresurser, främjaförnybara energislag, verka för energieffektiviseringoch även för att andra länder i öst verkar för förnybaraenergislag.Problemet är att det finns fonder i EU somlånar ut pengar till öst. Dessa pengar används sedantill kärnkraften. Pengarna är bundna till det. Det finnsnämligen inskrivet att ett nära samarbete med åtmins-tone ett företag från ett EU-land skall vara förbundetmed dessa lån.Vi vet att av medlen från Euratomhar gått just till kärnkraft och utveckling av den. Vifrån tycker att det är fel inriktning. Omman skall satsa på en hållbar utveckling, som detsades vid och som det även sägs inomEU, måste man satsa på förnybara energislag ochenergieffektivitet.Anf. 110 Statsrådet ():Fru talman! På ministerrådsmötet den 29 novem-ber stödde ett danskt förslag om att skriva inklimatkonventionen som underlag i grönboken. Dettogs upp av den danske miljö- och energiministern.Sverige stödde det genom ett inlägg i ministerrådet.Genom ett samagerande mellan och Sverigeblev beslutet från ministerrådet att klimatkonventio-nen skall skrivas in i grönboken. Jag tycker att det ärett tecken på att vi på det nordiska planet kan få ettinflytande som innebär att miljöpolitik och energipo-litik kopplas samman på ett förståndigt sätt.Det fortsatta arbetet med grönboken kommer attgå till så att kommissionen skickar ut underlag somgranskas av respektive länders departement på områ-det. De berörda departementen i kommer attvara och Miljödepartementet.Genom att vi nu har ämbetsmän som jobbar med dettakommer vi att redan på det förberedande planet hamöjlighet att utöva inflytande på grönboken, vilket viockså kommer att göra. Vi kommer här också attsamråda med de övriga nordiska länderna.Anf. 111 ():Fru talman! Det låter bra, det som statsrådet sägerom den väg vi har slagit in på. Det gäller att få ocksåalla de andra länderna att intressera sig. Det räcker välinte att bara de nordiska staterna driver frågan. 1996,när man skall göra en översyn av ,är det viktigt att få in ett helt nytt energikapitel.Jag har pekat på att det finns problem i och medatt gärna vill fortsätta att drivas.k. Euratom vill gärna fortsätta utveck-la kärnkraften och gå in i en ny kärnkraftsera. Det ärdessa motsägelsefulla mål som jag undrar om ni hartagit upp . Hur kommer frågan att drivas vida-re? Hur kommer statsrådet att verka?Anf. 112 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker att just det dansk-svenskaagerandet på det senaste ministerrådsmötet är etttecken på att vi kan utöva inflytande. Det är riktigtsom säger, att det är viktigt att också få medde andra länderna. Genom det initiativ som Danmarktog, med svenskt stöd, anslöt sig de övriga 13 länder-na. Det innebar att det blev konsensus kring att föra inklimatkonventionen som en av grunderna för grönbo-ken. Självfallet kommer detta att bilda någon form avskola även framöver. Vi på det nordiska planet kan,med den erfarenhet vi har av kopplingen mellanenergi och miljö, vara framgångsrika i vårt agerandeoch förhoppningsvis också utöva inflytande. Det har ialla fall börjat hyggligt.Anf. 113 ():Fru talman! Då är det bara det "lilla" problemetkärnkraftsavvecklingen. Det är ett enormt problem.Här i , speciellt i , och i harman byggt in sig i denna sårbara struktur. Som jagnämnde förut är man i EU intresserad av att låna utpengar till öst. I väst, i EU, är man kanske inte intres-serad av att driva kärnkraften vidare inom gränsernamen däremot av att lägga kärnkraften utanför grän-serna och bli servad från öst. Därför har man inrättatdessa lån.Det finns ett lånetak på 4 miljarder ecu. Hittillshar man använt ungefär 3 miljarder ecu från fonden.När man har kommit upp till 3,8 miljarder ecu måsteministerrådet fastställa ett nytt kredittak. Här tyckerjag att det finns ett problem. Hur ämnar statsrådetjobba med den frågan?Anf. 114 Statsrådet ():Fru talman! Som jag sade ingår inte den gemen-samma energipolitiken i . Där-emot diskuterar man om man inför regeringskonfe-rensen 1996 skall aktualisera en gemensam energi-politik på EU-planet. Om det blir följden skall vinaturligtvis vara med och utöva inflytande, så att vifår en energipolitik på EU-planet som stämmer över-ens med de uppfattningar vi har i och de övri-ga nordiska länderna. Det är en dialog och en diskus-sion som vi kommer att få föra med samtliga 15medlemsstater.Anf. 115 ():Fru talman! Eftersom det internationellt talas omatt är det land som vill avveckla kärnkraften,är det väl bara att se fram emot att statsrådet medkraft kommer att driva en avveckling av kärnkraften iSverige och att vi också försöker jobba internationellti den riktningen.Anf. 116 Statsrådet ():Fru talman! Vad jag har sagt är att , medsin erfarenhet och tillsammans med de nordiska erfa-renheterna, skall utöva ett mycket betydande inflytan-de på den framtida energipolitiken på EU-planet, omdet blir så att man bestämmer sig för att man till re-geringskonferensen skall ha energipolitikenmed.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1994/95:202 om StudsvikAnf. 117 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vad jag avsergöra för att politiker skall få tillräcklig insyni kärnkraftshanteringen vid Studsvik.All kärnteknisk verksamhet kräver tillstånd enligtlagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet(kärntekniklagen). För den kärntekniska verksamhe-ten vid har flera olika till-stånd beviljats av regeringen och tillståndsmyndighe-terna.Statens kärnkraftsinspektion, , och , , skall i sin tillsyn se till atttillståndshavaren lever upp till de krav som anges itillstånden och att denne kan leva upp till de långsikti-ga åtaganden som lagen kräver. Dessa krav enligtkärntekniklagen gäller oavsett vem som är ägare tilldet företag som bedriver den kärntekniska verksamhe-ten.Anf. 118 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag vet inte omstatsrådet är införstådd med att vi i miljörörelsen ärlitet oroliga. Jag är ordförande i motkärnkraft och kärnvapen. Vi har uppvaktat miljömi-nister med anledning av att Studsvik harvelat utvidga verksamheten och ta emot ytterligarekärnavfall. Det ser vi som mycket allvarligt. Då und-rar man i det sammanhanget hur kärntekniklagenanvänds, om man av kommersiella skäl töjer på denoch hänvisar till "synnerliga skäl" eller om den kom-mer att användas av tillsynsmyndigheterna väldigtrestriktivt. Vad vi kunde få veta var att SKI föreslogatt skulle få slutförvara högst 10 kilouran och plutonium , men Studsvik ville ha 50kilo . Redan då har man töjt på gränserna. Vadvi oroas för från sida är att man kommeratt töja på regeln, använda "gummiparagrafen".Man har talat om breddat ägande. Jag undrar vaddet innebär. Jag har tagit reda på vilka företag somingår. En del är transnationella. Man säger att förvär-vet och majoriteten i Studsvik ligger väl i linje medvår strategi. kommer att ha en ägandeandelpå . Jag undrar vad det är för strategi. Man sägervidare att den bas som den nya ägargruppen kommeratt ge passar bra i kombination med , att detär en idealisk bas för fortsatt utveckling. Jag undrarvad det breddade ägandet innebär och hur vi skallkunna få insyn i den fortsatta verksamheten.Anf. 119 Statsrådet ():Fru talman! All kärnteknisk verksamhet krävertillstånd enligt kärntekniklagen, som jag redovisade.För den kärntekniska verksamheten vid Studsvik hargenom åren flera olika tillstånd beviljats av regering-en och tillståndsmyndigheterna. Det här prövas alltså.Genom beslut beviljade rege-ringen tillstånd för den kärntekniskaverksamhet som bedrivs vid anlägg-ningen samt att i samband därmed förvärva och iövrigt på olika sätt ta befattning med kärnämnen ellerkärnavfall.Den 5 maj 1994 beslutade regeringen ge StudsvikAB tillstånd till fortsatt drift av R 2-reaktorn. Till-ståndet gäller t.o.m. . Flera olikavillkor gäller för tillståndet. Med tillstånden följer enallmän förpliktelse enligt kärntekniklagen. Bl.a. skalltillståndshavaren svara för att alla de åtgärder vidtassom behövs för att upprätthålla säkerheten. Till-ståndshavaren skall svara för att det använda kärn-bränslet och kärnavfallet tas om hand på ett säkert sättoch att anläggningarna avvecklas och rivs på ett säkertsätt när verksamheten inte längre skall bedrivas.Statens kärnkraftsinspektion, , och , , skall i sin tillsyn se till atttillståndshavaren lever upp till dessa krav och attdenne kan leva upp till de långsiktiga åtaganden somlagen kräver. Dessa krav gäller enligt kärntekniklagenoavsett vem som är ägaren.För att tillgodose den lokala insynen vid anlägg-ningen i Studsvik har regeringen tillsatt en lokal sä-kerhetsnämnd. Ledamöterna i nämnden utses på för-slag av . är enligtkärntekniklagen skyldigt att ge den lokala säkerhets-nämnden insyn i säkerhets- och strålskyddsarbetet.Detta tillsammans med att myndighet och regeringhar att pröva vartenda tillstånd i det här samman-hanget gör att ägarbilden i det här fallet inte är detintressanta, utan alla oavsett ägare måste rätta sigefter prövning och lagstiftning.Anf. 120 ():Fru talman! Jag var tidigare inne på att jag är räddatt det hela blir kommersialiserat i stället för att manser på säkerheten. Det är mycket riktigt så attStudsvik för sin forskningsreaktor har fått för-längt tillstånd. Det har miljörörelsen protesterat motoch vill ha den stängd därför att det går att forska medandra metoder. Dessutom vill vi förhindra import avkärnämnen. Det är det som man nu vill ha utvidgat istället. Man har hänvisat till att lagret har byggts ut iStudsvik, vilket inte stämmer. Det är inte utbyggt,utan i stället har det skett en s.k. förtätning. Det gjor-des sedan.År 1991 skrev företaget att man hade plats till år1999 för kärnavfall i lagret. har man sagt attdet finns plats , trots att det inte skett någonutbyggnad. Vi undrar litet om det stämmer med verk-ligheten. Det verkar vara orimligt att man skulle haplats för mer kärnavfall.Anf. 121 Statsrådet ():Fru talman! kan vara förvissad om attsåväl som Näringsdepartementetoch samtliga myndigheter kommer att hålla ettmycket vakande öga på verksamheten i Studsvik ifortsättningen. Det finns all anledning till det. Jag kanförsäkra att vi kommer att göra det.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1994/95:179 om landstingensgymnasieprogramAnf. 122 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omjag avser att vidta några åtgärder så att landstingenkan få ordna även andra gymnasieprogram än natur-bruks- och omvårdnadsprogrammen genom att kom-munerna lägger ut programmen på entreprenad tilllandstingen.Enligt lagen om entreprenadförhållanden inomskolan, som beslutades under den borgerliga mandat-perioden och som gäller , fårkommuner och landsting sluta avtal med en enskildfysisk eller juridisk person om att denne skall bedrivaviss undervisning vid gymnasieskolan. Om det finnssärskilda skäl får regeringen medge att en kommuneller ett landsting får sluta avtal även i andra fall, t.ex.med andra rättssubjekt än enskilda fysiska och juri-diska personer. Landstingens möjligheter att bli ent-reprenörer begränsas dock inom gymnasial utbildningav skollagens uttryckliga förbud för landstingen attanordna annan utbildning än inom områdena natur-bruk och omvårdnad.Margitta säger i sin fråga att den tidigareskolministern ansåg att i de fall enkommun och ett landsting är överens, borde lands-tingen få anordna fler program än inom de nämndaområdena och då genom att kommunen lägger ututbildning på entreprenad till landstingen.Det är litet svårt att förstå vad med denna hänvisning till den tidigare skolmi-nistern. Jag vill därför redovisa vad i denna fråga i propositionen om bl.a. entrep-renad i gymnasieskolan. Där sägs bl.a. följande: "Detkan emellertid inte uteslutas att statliga myndigheteroch landsting i vissa fall skulle kunna vara intressantasom entreprenörer. Entreprenörskap för dessa reserdock en del grannlaga frågor med hänsyn bl.a. tillderas uppgifter och ansvar. I lagen bör därför rättenatt lägga ut entreprenader begränsas till att avse ent-reprenader för enskilda fysiska och juridiska perso-ner. "Som framgår av min redovisning av entreprenad-problematiken är detta komplicerade juridiska frågorav principiell natur. Jag är därför inte beredd att i dagutlova några åtgärder i syfte att åstadkomma vadMargitta synes avse med sin fråga.Anf. 123 ():Fru talman! Jag tackar så mycket för svaret. Vadjag avser med min fråga är mycket enkelt: Delarskolministern tidigare skolministerns uppfattning attdet skall vara möjligt för de kommuner och landstingsom är överens att dela ansvaret, som är exklu-sivt för kommunerna, inom områden där landstingenhar särskild kompetens?