prot · GH0957 · 1994-02-09 00:00:00 — Varje trafikslag börbära sina egna samhällsekonomiska kostnader.Frågan om en fungerande kollektivtrafik är enviktig jämställdhetsfråga. Det är inte alla vuxnaindivider som har tillgång till bil. Kvinnor, äldre,barn och ungdomar har större behov av enfungerande kollektivtrafik. Spårbundnatrafiksystem och miljövänliga sjötransporter skallprioriteras. Vägtrafiken, framför allt tungalandsvägstransporter, och flygtrafiken måsteminskas. Järnvägsnätet måste byggas ut och rustasupp så att de behov som har redovisatblir tillgodosedda.Regeringen och måste aktivt verka för ensvensk medverkan i en samordnad alleuropeiskjärnvägspolitik. Som ett led i detta arbete behövsdet ett nordiskt nät för snabb- ochhöghastighetstågen. Regeringenskommunikationspolitik är tvetydig och brister i ettlängre tidsperspektiv. Kännetecknande förregeringens kommunikationspolitik är att man åena sidan vill höja bensinskatter och å andra sidanplanerar att bygga nya motorvägar. Å ena sidan minska kväveoxidutsläppen. Å andra sidan bygga , vars trafik kommer attgenerera ökade koloxidutsläpp.På punkt efter punkt är det tydligt att det är starkasärintressen, såsom bil- och oljeindustrier samtbyggföretag, som styr regeringenskommunikationspolitik.Vad som saknas är en samordning av olikatrafikslag -- järnvägar, vägtrafik och, inte minst,sjöfart. Investeringar i hamnar, samordning avterminaler och utveckling av kust- ochinsjöfartstrafik finns inte heller med någonstans.När det sedan gäller järnvägssatsningar har manfrån regeringens sida skrutit med den storaMälarbanesatsningen. Frågan är egentligen:Kommer tidtabellen att kunna hållas när det gällerMälardalen? Troligtvis inte.Denna osäkerhet sprider sig nu när man går ut ochsäger att SJ skall bolagiseras. Vem skall dåinvestera i tågmateriel? Det går ju inte att å ena sidabygga ut järnvägstrafiken när man å andra sidaninte vet vem som skall trafikera järnvägen. Därförblir det troligtvis en brist i investeringarna när detgäller tågmateriel.Beträffande vägar och broar befinner vi oss i exaktsamma situation som när det gällde Öresundsbron.Först kommer man att fatta beslut om vägar ochbroar. Sedan skall man göra enmiljökonsekvensutredning. Vi har typfallet iregeringens proposition när det gällerDennispaketet. Det riktas förödande kritik frånflera remissinstanser som ställer sig tvivlande tillmiljöinsatserna. Men pengar har anslagits. Troligenkommer projekten att genomföras.Likaså riktas det kritik från flera andra håll. Detfinns inte något samband mellan folklig förankringoch de investeringar i vägar och broar som skallgöras. Åtminstone de ledamöter som sitter med itrafikutskottet har fått en propå. Det gällerByfjordens intresseförening. Man har ett citat frånSvenska som jag tycker är ganska bra:''Om det gällde att till varje pris hållacementproduktionen och caterpillarna i gång skullevi lika gärna kunna bygga pyramider, effekten pånäringslivet och tillväxten skulle bli ungefärdensamma. ''Det är en ganska förödande kritik som riktas motde här gigantiska vägsatsningarna. tycks detockså gå en sorts bolagiseringsvåg genomKommunikationsdepartementet utan någon somhelst analys och konsekvens. Om man vore ärlig --och det skall man kanske vara när man talar ommoral och etik -- skulle man tala om att det här förstoch främst är en ideologisk fråga.Sedan vänder jag mig direkt tillkommunikationsministern. När det gällerVedabron har det framkommit att det kommer attbli stora problem med avisningen av brovajrarna.Troligtvis kommer man att bli tvungen att haeluppvärmda vajrar. Vilka kommer kostnadernaatt bli?Det verkar som omKommunikationsdepartementet så att säga hargjort något illa. Det enda man skall arbeta med ärju en nollösning. Det skulle vara roligt om det komen pluslösning frånKommunikationsdepartementet.Nu talas det också om datamotorvägar. Det måstevara litet pinsamt om statsministern, som detverkar, måste ta hand om detta för att man skallkomma till rätta med datamotorvägarna. Dettaborde ha kommit frånKommunikationsdepartementet. Men man får välvara tacksam för att det kommer från något håll.Dessutom är det ett gammalt vänsterpartistisktförslag på kommunikationsområdet.Anf. 131 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag har med stort intresse tagit del avoppositionens motioner påkommunikationsområdet. Jag har också med stortintresse lyssnat på , som sadenågra saker här som jag måste kommentera. Hansade att det inte finns någon folklig förankringbeträffande de investeringar som skall göras ijärnvägar och vägar.Fru talman! Detta är ett mycket anmärkningsvärtuttalande med tanke på det beslut som dennakammare fattade och som var det förstai sitt slag. Det var visserligen något tumultartat ikammaren just den natten. Jag vet inte hur hade det. Vid nämnda tillfälle ladeSveriges riksdag fast vilka vägar och järnvägar somskall utgöra de nationella stråken i vårt land. Sedandess har och bearbetat detinriktningsbeslut som fastställde. Förnågra dagar sedan inkom förslag till departementetom hur detta konkret skall genomföras i form av entioårig investeringsplanering.Jag tror faktiskt att där har tagitgrundligt fel, liksom han gjort på många andrapunkter. Jag skall återkomma till några av dem litetsenare.När jag läser oppositionens motioner konstaterarjag att mina vänner inom socialdemokratin återigenslår in öppna dörrar. Allt det som man vill ha ärfaktiskt redan på gång. Investeringarna -- inklusivede avgiftsfinansierade projekten när det gällervägar, järnvägar, flyg, sjöfart ochtelekommunikationer -- kommer faktiskt attöverstiga de planeringsramar som ni talar ochmotionerar om.Enbart , som bara är en av ett flertalteleoperatörer i vårt land, kommer att investera istorleksordningen undertioårsperioden. Det kan bli mera när användningenav de nya teletjänsterna på allvar kommer i gång.Alla Telias investeringar betalas av dem som ringer,inte över statens budget.Det vore naturligtvis befängt att ge en tioårigplaneringsram. Innan bläcket ens torkat när detgäller en sådan plan skulle förutsättningarna haförändrats så mycket att planen i praktiken varvärdelös. Planekonomin har spelat ut sin roll äveninom telekommunikationerna. Teknikutvecklingenpå detta område går så svindlande snabbt att detinte finns möjlighet att planera i detalj. Det finns,som jag sade, en mycket stor investeringsbudgetoch det som ingår i den genomförs medkonsekvens.Som bekant offentliggjorde statsministern imåndags en bred nationell satsning för att ökaanvändningen av informationsteknologi, framförallt sådan som utnyttjar telekommunikationer. Närdet gäller själva telenätet har vi i faktiskt deallra främsta möjligheterna i världen att ta till ossden här tekniken. Det gäller det legala ramverketgenom telelagen, som faktiskt gör till denmest öppna telemarknaden i . Det gällertillgången på den viktigaste utrustningen för attkunna utnyttja tjänsterna, nämligen persondatorn.Sverige har en mycket hög tillgång och användningper capita.Men det finns några områden där vi ligger rejält påefterkälken. Det gäller framför allt inomutbildningsväsendet. Dataanvändningen inomgrundskolan, gymnasiet och med vissa få undantaghögskolan är direkt bristfällig. Detta trots attskolan när den i många kommuner drabbas av storabesparingskrav skulle kunna spara väldigt storasummor som undervisningen förbättradesom man rätt kunde utnyttja den nyainformationsteknikens möjligheter.r1 > Bristerna i informationsteknologianvändningeninom utbildningsväsendetr0 > är särskilt allvarligaeftersom det är de som utbildas som skallsvara för den ekonomiska tillväxt som är nödvändigför att klara statens finanser. Utöver attfå samhället att fungera gäller det pensionerna,omvårdnaden av de äldre och miljöskulden.Även när det gäller den offentliga förvaltningen,sjukvården och nätverk av småföretag finns detstora möjligheter att effektivt utnyttjainformationsteknologin och telekommunikationer.Det fordras faktiskt krafttag inom respektivedepartement för att vi skall komma till rätta med deuppenbara svagheter som finns. Här har varjeansvarigt statsråd en viktig uppgift när det gäller attgripa sig an de enorma utmaningar som man möterinom respektive område.Inom vårt departement,, arbetar vi nu påatt ytterligare snabba på spridningen av de s.k. på-och avfarterna på de elektroniska motorvägarna.Inom den närmaste tiden är det framför allt inomtvå områden som tekniken utvecklas mycketsnabbt. Det ena är möjligheten att via det vanligatelenätet knyta ihop datorer med avanceradkommunikation.Den persondator som står på mitt bord pådepartementet har fått ett kretskort och en kamera.Den kan knytas ihop med en liknande dator varsom helst i hela världen. Då kan jag se den jag talarmed och överföra bilder, kartor och diagramsamtidigt som jag interaktivt arbetar medmaterialet tillsammans med den person som jagtalar med i andra änden av tråden.Detta är inte bara möjligt för mig. Alla de som harAXE-anslutning -- och det är ungefär tvåtredjedelar av alla abonnenter -- kan få tillgång tillden här tekniken via det vanliga telenätet. Det ärheller inte så svindlande dyrt, särskilt inte om manjämför med vad det kostar att resa långa sträckor.Jag tror att den här tekniken faktiskt kommer attförändra arbetslivet i grunden. Jag tror att vikommer att fortsätta att resa, visst kommer vi attgöra det, men på ett annat sätt. Det blir mer för attträffa människor och lära känna nya människor ochkanske mindre för ett rutinarbete med dem som viredan känner.Det andra området är publik elektronisk post. Vihörde att statsministern nu kanutväxla elektronisk post med president . Det är naturligtvis en mycket viktigsymbolisk sak, men kanske inte det allra viktigaste.170 000 människor i har tillgång till denpublika elektroniska posten. Men användningen ärännu alltför liten och blygsam. Jag kan ta ettexempel. , som för övrigt har landetsnäst största telenät -- fiberoptiknätet som ligger ivåra järnvägar -- har också skaffat sigelektronisk post. Varje tjänsteman vid verket kannu nås på sammma sätt som exempelvis presidentClinton nås av användare över hela världen.Praktiskt innebär detta att den demokratiskaförankringen av planer kan snabbasupp. När länsstyrelser och kommuner anslutskommer man att kunna utväxla ritningar ochberäkningar betydligt snabbare än . Inom mittdepartement planeras också ett antal ytterligareåtgärder för att öka tillgängligheten till publikelektronisk post.Avregleringen i kombination med små företag ärdock inte alltid utan problem. Två branscher därfinansiering med hjälp av statliga lönegarantier ochobetalda skatter på ett väldigt allvarligt sättpåverkat konkurrensen är inom taxi ochåkerinäringen. På många orter har en ärligföretagare som betalar alla de skatter och avgiftersom lagen föreskriver väldigt svårt att klara sig.Regeringen kommer därför med enproposition om den yrkesmässiga trafiken för attytterligare ta itu med de här problemen. Vi gör detinte, som vissa branschföreträdare har gett uttryckför, för att försvåra för branschen att verka. Vi gördet för att en ärlig företagare skall få en sportsligchans att konkurrera på lika villkor med dem somskor sig på samhällets skyddsnät. Det är de somfuskar som tvingar fram åtgärder. När känslan företik och moral luckras upp inom delar av enbransch måste staten reagera, även om det kanmedföra olägenheter och merkostnader också förde ärliga.Anf. 132 ()replik:Fru talman! Kommunikationsministern är oroligoch bekymrad över hur jag har det. Jag brukarförsöka ordna så att jag har det ganska bra.Jag vet att kommunikationsministern har storasvårigheter att lyssna. Det får jag väl leva med. Jagsade inte att jag var emot alla investeringar. Omkommunikationsministern har läst oppositionensmotioner, som han skröt med, borde han ha sett attVänsterpartiet inte är emot alla investeringar.Det är riktigt spännande att vara med och ställafrågor till kommunikationsministern. Man kan fåsvar på helt andra frågor. Det är faktiskt roligt. Dethär har jag bevis på. Jag ställde en fråga ikammaren om och fick reda på hurfort man kunde färdas från tillKöpenhamn och hur fort man kom till Hamburg.Den frågan ställde jag aldrig.Vårt förslag när det gäller tele- ochdatakommunikationerna har vi fört fram i fleramotioner. Det måste faktiskt vara litet pinsamt.Det ligger under Kommunikationsdepartementetsområde. har det gått så långt att statsministerntycks sätta sig i ledningen för detta. Det tycker jagär bekymmersamt. När vi träffas inomtrafikutskottet borde vi faktiskt försöka ta tag i dehär problemen. Jag tror också att det här är denframtida satsningen om vi skall ha ett levandeSverige där alla orter har möjlighet tillkommunikationer. Det är en del av den utvecklingvi har. Det var kanske lika bra att vi satsade merpengar på det här än på att bygga nya gigantiskamotorvägar, som den befolkning som bor runt dehär platserna egentligen inte vill ha. Det var det jagmenade.Anf. 133 Kommunikationsminister ():Fru talman! tycker att det ärbekymmersamt att statsministern ställer sig ispetsen för det här nationella initiativet. Jag vet inteom han har hört talas om president vice president initiativ. Detta är ettmotsvarande sektorsövergripande initiativ somberör en mängd olika sektorer. Det rör inte allsenbart kommunikationssektorn. Det berörNäringsdepartementets område. Det berörFinansdepartementets område i dess egenskap avdataansvarigt departement. Vi tycker att det är heltnaturligt att statsministern har tagit detta initiativoch att vi närmast berörda statsråd är med i detarbetet.Vi har organiserat arbetet på vårt departement.Tillsammans med de generaldirektörer som ärberörda har jag bildat ett råd för att hanterafrågorna inom vårt område. Det gäller ochPosten. Posten är en oerhört viktig kontaktyta motsvenska folket och kan bli en ny möjlighet att skapaökad trafik i de elektroniska motorvägarna. Deexisterar faktiskt, . Det är mesttrafiken som saknas. Den skall skapas genom bl.a.detta nationella initiativ.Jag har läst motion. Jag blir litetförvånad. Ni vill minska byggandet av vägar med 2miljarder. När man hör kan mantro att ni vill stryka bort allt som har att göra med destora vägsatsningarna, men det är alltså marginellt.Det är 2--i marginalen som ni vill ändra på. Nivill öka underhåll av vägar och järnvägar, ocksåmarginellt. Det är små förändringar, men orden ärganska stora.Anf. 134 ()replik:Fru talman! Det var ytterligare en konstig replik avkommunikationsministern. Statsministern var jutvungen att ta itu med dessa problem. Det verkarsom att inte orkarmed denna satsning.Det här är ingen ny teknik. Vi använde den iLjusnansberg . Tyvärr fickvi ingen hjälp, och dataskolan där med den tekniksom kommunikationsministern beskriver gickomkull.Jag känner faktiskt inte men har setthonom på bild. Jag vet inte om vi skall föra inhonom i den här debatten. Han kanske skullekunna göra en insats för departementet om hanvore här, men är han tyvärr inte här.Kommunikationsministern ondgör sig över att vivill dra ner med investeringar inya vägar. Men vi vill faktiskt satsa dessa pengar påunderhåll av de vägar som vi redan har och därVägverket sätter upp skyltar med varning för spårigvägbana. Man har ingen möjlighet att upprätthållaunderhållet. Det tycker jag faktiskt är ett slöserimed pengarna och en dålig investering. Det ökarinte trafiksäkerheten. Det finns faktiskt ställen med6--spår i vägbanan. Alla som åker bil någongång vet vilka konsekvenser det kan få om vi t.ex.får vatten på dessa vägar. Jag tycker inte ministernskall ondgöra sig över att vi vill satsa pengar påsådant.Anf. 135 Kommunikationsminister ():Fru talman! uppehåller sig vid attdet är bekymmersamt attKommunikationsdepartementet inte skulle haorkat med satsningen på informationsteknologin.Sanningen är den att det som har medinformationsteknologin att göra påKommunikationsdepartementets område liggerfrämst i världen. Vi har byggt ut fiberoptiknätet iSverige. Vi har avreglerat. Vi har en telelag somgör det möjligt för alla operatörer som ärintresserade av den verksamheten att komma igång. Nog sagt om detta.Jag är imponerad av att villomfördela till ökatvägunderhåll. Man skall kanske påminna sig, frutalman, om att det har satsatspå länsvägar och länsjärnvägar, utöver ordinarieanslag, , alltså 5miljarder. Det är naturligtvis välkomna pengar,men jag tycker att orden inte står i någon rimligproportion till de förslag som ni kommer med.Anf. 136 HANS () replik:Fru talman! sade attkommunikationsministern har svårt att lyssna. Jagkan konstatera att antingen jag ellerkommunikationsministern har svårt att läsa.Mats säger att han har läst våra motioner ochmenar att vi socialdemokrater slår in öppna dörrari våra motioner. Han säger att det vi föreslår redanhar föreslagits av regeringen i propositionen. Det ärnågonting som inte riktigt stämmer. Under t.ex.anslaget för drift och underhåll av statliga vägarföreslår vi drygt 4,1 miljarder mer än regeringen.Är det så som kommunikationsministern säger, attregeringen också föreslår dessa pengar, är detnaturligtvis glädjande. Då får man utgå från attpengarna kommer i kompletteringspropositionen.Det känns oerhört bra att ha fått ett sådant besked.Anf. 137 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag talar alltså om de totalaplaneringsramarna framöver. Därtalar Socialdemokraterna om 200 miljarder,inklusive tele, flyg och sjöfart. Med deinvesteringsplaner som finns -- dels de sombeslutats av med finansiering genomantingen direkta anslag eller lånegarantier föravgiftsfinansierade projekt somÖresundsförbindelsen och storstadspaketen, delsde som ingår i Telias investeringsplan för dekommande tio åren -- är vi uppe i dessa 200miljarder. Det är vad jag sade.Anf. 138 HANS () replik:Fru talman! Det förklarar det hela något. Tydligenär det fortfarande stora skillnader i de pengar somvi vill satsa på drift och underhåll av statliga vägar.Då blir man genast litet dystrare. Omkommunikationsministern hade kommit någraminuter tidigare till kammaren än vad han gjorde,hade han hört mitt inlägg. Där redogjorde jag försituationen för skogsindustrin, där man är oerhörtbekymrad över att det faktiskt inte alltid finns vägarsom det går att använda året om. Det vore oerhörtvärdefullt om man kunde få en höjning av anslagentill drift och underhåll av vägarna, så att deåtminstone går att använda hela året.Anf. 139 Kommunikationsminister ():Fru talman! Som jag sade i min replik till Karl-ErikPersson har vi haft extraanslag till upprustning framför allt av de mycketsmå länsvägarna och även vissa länsjärnvägar pådrygt 5 miljarder. Om jag jämför -- det kanske intebehöver göras som denna -- detta med deanslag som fanns då Hans Stenbergsparti hade ansvaret förKommunikationsdepartementet, innebär detta enmycket dramatisk ökning av både investeringarnaoch underhållsanslagen.Jag önskar att och jag tillsammansskall kunna verka för att också höjaunderhållsanslagen. Självklart har vi denambitionen. Jag tycker att det som det brister i ärinte att ta fram förslag på vad som bör ökas utan påhur det skall finansieras på ett realistiskt sätt.Det är möjligt att och jag skiljer ossåt när det gäller synen på huruvida det är rimligt attfortsätta med en så pass kraftig upplåning som dentotala socialdemokratiska politiken innebär, vilkaeffekter det långsiktigt får på sysselsättningengenom att ränteläget påverkas osv. Det är där somskillnaden ligger.Förra året hade Socialdemokraterna ett förslag i entrafikpolitisk motion som gick lös på 200 miljarderoch som icke ens skuggats in i den övergripandebudgetmotionen. Jag är glad att det nu har skett enförbättring på den punkten.Trots allt handlar det om att föra en långsiktigttrovärdig ekonomisk politik. Det går att fortsättaatt låna, men då vältrar vi över skulden påkommande generationer.Anf. 140 (nyd)replik:Fru talman! Det är med glädje jag hör ministerntala om telekommunikationer och attdepartementen sätts på högtryck för att försöka fåen nationell samling för telepolitiken i . Detär precis vad vi har skrivit i vår motion, och det varförmodligen den motionen som ministernhänvisade till. Det är mycket glädjande.Även vi var med på beslutet ominvesteringar för 98 miljarder. När man sitter itrafikutskottet kommer man mer och mer till insiktom att trafikutskottet är ett fantastiskt stort utskott,speciellt om man är ensam för sitt parti atthandlägga alla ärenden. Men kommerman fram till att vi håller på att dubbelinvestera ochinvestera totalt fel. En sådan investering är t.ex.Bothniabanan. Detta har vi tagit fram i en motion,där vi vill skrota hela . Densista satsning som vi är med på är att bygga förungefär 1,1 miljarder för att dra ner spår till kustenför att transportera pappersmassa frånModo. Till min förfäran ser jag då att dessapappersmasseton tas från svensk sjöfartsnäring somi dag i princip kör på vägar som är gratis. Vi kaninte hålla på att dubbelinvestera på det sättet. Våraförslag är att man skall skrota hela 7,9-miljardersprojektet och satsa dessa pengar iregionen.Fru talman! Jag hoppas att ministern inte har etthorn i sidan till mig när det gäller sjöfartspolitiken.Den frågan fick jag inte svar på, men det är väldigtviktigt att jag får det. Jag har kanske varit litet hårdi mina uttalanden om att ministern inte förstår sigpå sjöfart. Om ministern känner sig stött, ber jag såhemskt mycket om ursäkt.Anf. 141 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag känner mig inte ett dugg stött överatt från en yrkesman inom sjöfarten få påtalat attjag kanske inte har ''trampat däck'' lika mycket somKenneth Attefors har gjort och att jag därmed intehar lika stor erfarenhet.När det gäller frågan om en parlamentariskkommitté har vi enligt vårt tidigare besked lagt framen proposition om en ny sjöfartspolitik, som ärantagen. Vi har fått med oss parterna påsjöfartsmarknaden på en långsiktig inriktning. Vihar finansierat detta. Det är vad som måste fåverka. Vi kan inte hålla på att ändra inomsjöfartsnäringen. Detta måste nu ses som fasta ochlångsiktiga spelregler. Det vore en felaktig signalatt nu tillsätta en sådan kommitté eller kommission.Om det skulle visa sig att svensk sjöfart trots dessastora satsningar som görs -- över 400 miljonerkronor -- ändå skulle minska i omfattning,är jag beredd att diskutera . Då får vi samlas och se vad som måste görasför att åstadkomma en långsiktig utveckling.När det gäller detta med dubbelinvesteringartycker jag inte att skall begränsasig till den första etappen -- det är ju nämligen barafråga om den första etappen av Botniabanan.Denna järnväg skall sammanknytas med denupprustade Ostkustbanan och bilda ett underlag fören stark regional utveckling utefterNorrlandskusten, vilket skall ge underlag för enbättre arbetsmarknad och en bättrenäringsutveckling i hela denna mycket viktigaregion i vårt land.Anf. 142 (nyd)replik:Fru talman! Jag vet att vi här i kammaren harantagit förslaget om de 400 miljoner kronorna.Men jag har varit ute och talat med de inblandadeparterna. De -- och det gäller särskilt redarna --tycker inte att detta är långsiktigt. Som grund förmina påståenden är just att jag har varit i kontaktmed , redare och annat folk. Jagvet att dessa inte anser att det hela är riktigt sålångsiktigt som ministern anser.Sedan vill jag bara framföra en varning.Socialdemokraternas partimotion är skriven på detsättet att det kan tänkas att det skulle kunna bildasen majoritet i denna kammare som för fram detankar som jag har i vår motion. Jag hoppas att jagskulle slippa det, men så ligger det till i alla fall.Anf. 143 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag har stor respekt för de kontaktersom har med sjöfartsnäringen.Jag har det här avtalet på departementet. Det ärundertecknat av såväl ,och de båda befälsförbunden.Det är detta som jag har att utgå ifrån.Riksdagen har fattat ett beslut. Jag tycker nog ändåatt politik måste bedrivas med större långsiktighetän att man då skall tillsätta en kommission somskall arbeta fram nya lösningar i stället för dem somman just har antagit efter en ganska omfattandeutredning.Det är naturligtvis intressant att sig för att hans egen motion skall gå igenomhär i kammaren.