prot · GI0945 · 1994-12-19 00:00:00 — Jag tror att det beror på att detfinns en stor uppgivenhet ute i skolorna och att mannu har börjat resonera så att det inte är någon idé. Detfinns t.o.m. de som uttrycker det så här tydligt ochsäger: Vi kör vårt eget "race", vi fortsätter som vi hargjort tidigare, för vi kan inte ta hänsyn till och anpassaoss efter alla förändringar som görs på skolans områ-de.Det är förödande om klimatet blir sådant i skolor-na.När det gäller tre steg i betygssystemet sägerIngegerd : Vi anser att detta är rimligt.Sedan kom förklaringen att det skulle vara svårt föreleverna. Det finns väldigt många som anser att detinte är rimligt, framför allt för de svaga elevernasskull. Det blir för stora hopp mellan de olika nivåerna.Det blir väldigt svårt att motivera framför allt svagaelever att ta sig vidare, motivera dem att göra en in-sats till, skärpa sig ytterligare när det ändå kännshopplöst. Skall vi ha ett betygssystem, skall vi ha ettsystem som inte slår eleverna i huvudet utan somfungerar som en för dem. Det tror jag inte etttrebetygssystem gör, åtminstone inte på grundskoleni-vå. Där måste det vara mål vars innebörd man kanfatta. De behöver vara ganska små i sin omfattning föratt grundskoleeleverna skall kunna ta dem till sig ochtycka att det är någon idé med att försöka arbeta fördem. Högre upp kan jag ha större förståelse för kan ha färre steg, men i behöver viha fler steg.Anf. 111 ()replik:Herr talman! Det är uppgift att förbätt-ra de saker som vi får rapporter på att skolan är dåligpå. Det kan vi göra bl.a. genom de rapporter som vifår från . I dem har vi kunnat konstatera attnär det gäller arbetssätt och arbetsformer fungeradedet bra på låg- och mellanstadiet men blir sämre påhögstadiet. När det gäller elevinflytande har vi kunnatkonstatera att det fungerar bra på lågstadiet, ganska såbra på mellanstadiet men sämre på högstadiet. Jag kanockså läsa direkt ur Bilden av skolan - lärares syn påkunskap. Där säger man efter utvärdering av olikalärarenkäter: Elevernas medverkan i planeringen sesinte som ett medel att förbättra studieresultaten.Det är därför vi säger att det är så viktigt att ele-verna är med när vi ger de målrelaterade betygen. Deskall vara med från början. Kriterierna för godkändni-våerna i våra kursplaner är så allmänna. Jag harmycket svårt att föreställa mig att någon elev skullekänna en oro inför den generella beskrivningen. Detviktiga är att eleven sätter sig in i vad betyget innebärför en kunskap, vad det är man skall kunna samt varhon själv befinner sig i förhållande till målen. Vi skallinte lägga på de svaga eleverna kriterierna. Man skallväxa in i dem. Det är därför som vi inte förstår var-andra i den här diskussionen om mål- och kunskapsre-laterade betyg.Anf. 112 Statsrådet ():Herr talman! Vår sammanhållna grundskola skallvara en skola för alla, anpassad till varje barns unikaförutsättningar och dit alla grupper av föräldrar tryggtkan skicka sina barn. Därför är skolan en gemensamangelägenhet för hela det demokratiska samhället.Synpunkterna på skolan är många och divergeran-de. Det är ett tecken på ett välkommet engagemang.Kanske är betygsfrågan, precis som sade, den skolpolitiska fråga som engagerarde allra flesta. Det är i alla fall en fråga där mångamänniskor har en uppfattning, och ofta en tvärsäkersådan.Jag tror att diskussionen om betygen ibland blirsubstitut för den viktiga debatten om undervisningenoch skolans uppgift. Betygsfrågan tenderar också attbli personlig i den meningen att det är lätt och vanligtatt relatera till sina egna betyg eller till sina barnsbetyg. Det här behöver inte vara negativt, men detpräglar debatten.Skolans huvudsakliga uppgift är den aktiva ochkreativa process som undervisning och kunskapsut-veckling utgör. Skolans huvudsakliga uppgift är inteatt sortera eleverna. I stället måste en skola för allamöta barnens skilda erfarenheter, intressen och förut-sättningar på ett sådant sätt att alla barn och ungdomargaranteras en likvärdig utbildning.Den svenska är en bra skola med, viden internationell jämförelse, mycket stora förtjänster.Trots detta finns det förstås brister och problem. Jagtror att det finns en risk att vi i vår iver att åtgärdadessa brister luras att tro att betygssystemet kan lösaproblem med undervisningen. Jag tror att det är enfåfäng förhoppning.Betygens inverkan på undervisningen kan vara bå-de positiv och negativ - ofta . Det som enelev uppfattar som en uppmuntrande stimulans blir fören annan ett hinder i den egna kunskapsutvecklingen.Jag tror att vi måste konstatera att det optimalabetygssystemet svårligen låter sig konstrueras och atteffekterna på undervisningen också är svårbedömda,precis som här redovisade.I många år har det funnits en kritik mot det be-tygssystem som vi har haft - det relativa betygssys-temet. Den kritiken har också gällt betyg i allmänhet.Hanna gav uttryck för det i talarstolen här.Kritiken har gällt att man när det gäller betygenofta har ägnat sig åt att mäta lätt mätbara kunskaper,att betygen har skapat konkurrens och att betygen harvarit ett hinder för samarbetet i skolan.Jag delar den kritiken. Trots det anser jag att vibehöver betyg. Det är framför allt av två skäl som vibehöver betyg i : Vi behöver intyg påuppnådda kunskaper. Alla elever som lämnar grund-skolan skall få med sig ett intyg på att de har gått däroch på vilka kunskaper de har förvärvat under singrundskoletid. Vi behöver också betygen som urvalför grund till vidare studier.När det gäller urvalet till gymnasieskolan minskarbetygens roll i urvalssammanhang. Det är välkommetatt den rollen minskar. Men fortfarande finns en sådanuppgift för betygen.Betygen spelar därför sin huvudsakliga roll närgrundskolan skall avslutas. Men under hela skoltidenfinns det ett stort behov av information och samarbetemellan hem och skola. Det är nödvändigt att dennainformation fungerar bra. Betyg är enligt min upp-fattning ett mycket trubbigt och torftigt instrument förinformation mellan hem och skola.På vissa skolor fungerar de s.k. kvartssamtalen brai dag. Men vi måste också konstatera att det på mångahåll finns stora brister när det gäller de s.k. kvartssam-talen. Erfarenheter har visat att de ofta har karaktärenav ett strikt rapporterande från lärare till förälder.Ibland är eleven inte ens med.För många föräldrar är de traditionella samtalenen obehaglig påminnelse om deras egen skoltid, sär-skilt när samtalen förs i klassrummen. Som förälderskall man inte behöva känna sig kränkt eller nedvär-derad när man går till sitt barns kvartssamtal. Innehål-let i samtalen kan ibland dessutom vara mycket ytligt,t.ex. av karaktären: är pigg och glad. Eller: Saraarbetar bra.Därför är jag mycket glad att vi i ståreniga bakom utvecklingssamtalen, som skall ersättade gamla kvartssamtalen. Skillnaden mellan ett ut-vecklingssamtal och ett kvartssamtal kan kort sam-manfattas med att ett utvecklingssamtal utgår från enutveckling. Det är ett ömsesidigt åtagande och enömsesidig diskussion mellan tre parter - föräldrar,elever och lärare.Jag tror att det också är viktigt att utvecklingssam-talen förbereds väl och att de förutsätter att föräldrar-na får kontinuerlig information om vad skolan sysslarmed och vad undervisningen går ut på, alltså inte barainformation om det egna barnets utveckling.Nu skall vi ersätta det relativa betygssystemet medett mål- och kunskapsrelaterat system. Det finns någrauppenbara fördelar med ett mål- och kunskapsrelate-rat system jämfört med det relativa betygssystemet.En av de fördelarna är att det blir nödvändigt att underhela skoltiden diskutera kursplanernas målsättningoch betygskriterierna mellan elever, föräldrar ochlärare. Betygssättningen kan inte längre vara hemligeller överlämnad enbart åt läraren. Det måste vara endiskussion kring betygskriterierna, och betygskriteri-erna skall vara tydliga och därmed kunna ifrågasättas- som sig bör i ett demokratiskt samhälle.Jag hoppas också att de nya betygen skall kunnaleda till att vi får mera konstruktiva diskussioner kringnödvändiga och önskvärda kunskaper i skolan i ställetför de ibland mycket ofruktbara kommentarer somfinns i samband med betygsättning av karaktären:Sara ligger på medel. Eller: Per hade 36 av 50 påprovet.Men mål- och kunskapsrelaterade betyg rymmerockså vissa begränsningar i förhållande till det relati-va systemet. En normalfördelningskurva kan i principindelas i ett oändligt antal betygsnivåer. Men det kanman inte i fråga om ett kunskapsrelaterat betygssys-tem. Det kommer att vara svårt att utforma betygskri-terier. De kriterierna måste vara klart avgränsade, såatt betygssättningen inte uppfattas som godtycklig. Ettintyg skall bli just ett intyg på uppnådda kunskaper.Det finns också en risk att betygskriterierna leder tillcentralstyrning av undervisningen, något som inte ärönskvärt.Det blir nog en svår avvägning att tala om hurmånga betygssteg vi skall ha. Särskilt när det gällerett betygssystem som ännu är nytt och relativt oprövat- vi har bara prövat det en termin i gymnasieskolan.Vi har valt att följa det antal betygssteg som finnsi gymnasieskolan och på komvux. Man kan naturligt-vis diskutera antalet steg. Jag tror att man kan varaövertygad om att ett mål- och kunskapsrelaterat be-tygssystem kräver relativt få betygssteg. Men det ärklart att ingen säkert kan veta om det är två, tre ellerfyra steg. Jag tycker att det finns en stor poäng i att vifår ett system som stämmer överens med betygsstegeni gymnasieskolan och på komvux. har vi betygengodkänd, väl godkänd och mycket väl godkänd både ide obligatoriska och i de frivilliga skolformerna. I defrivilliga skolformerna finns dessutom betyget ickegodkänd.Jag har svårt att förstå den vikt som en del av de-battörerna här lägger vid antalet betygssteg. Jag harockså svårt att förstå vad som är skillnaden mellanbetygssystemet i och betygssystemet igymnasieskolan och varför det för de yngre elevernaskulle krävas fler steg än för de äldre eleverna.Det har också efterlysts i debatten besked om vadskälen för regeringens förslag är. Låt mig kort försökasäga det.Jag har kommenterat detta med antalet steg. Att visätter betyg först fr.o.m. årskurs 8 i det här förslagetbygger bl.a. på att det inte fanns någon majoritetbland remissvaren för betygsättning fr.o.m årskurs 7.Det bygger också på det faktum att det fortfarande ärså att de allra flesta elever byter lärare när de går in iårskurs 7. Vi hoppas att detta med tiden skall ändras, ioch med att de nya grundskollärarna kommer ut iarbete. Men fortfarande ser det ut på nämnda sätt.Det är också så att de betygskriterier som skall ut-formas i det nya styrsystemet och med den nya friatimplanen i per definition måste utformasefter årskurs 9, efter avslutad grundskolekurs. Det göräven att det blir större svårigheter ju tidigare manskall försöka använda de här kriterierna, eftersom deändå bara kan skrivas för den avslutade kursen.I frågan om varför vi inte skall ha betyget under-känt i har mycketvältaligt argumenterat. Där har jag inget ytterligare atttillägga.När det gäller obligatoriska skriftliga omdömenvänder vi på kakan. Vi ger föräldrarna initiativet attsjälva begära skriftliga omdömen, om sådana ansesvara ett stöd.Jag ber att få återkomma senare när det gäller vis-sa kommentarer och även en del frågor som har ställtstill mig.Anf. 113 (m) replik:Herr talman! Skolministern säger att människorhar olika kriterier för att ha olika och mycket bestäm-da uppfattningar om betyg. Hon kategoriserar det helaoch säger att det handlar om personliga erfarenheteroch substitut, därför att man inte begriper att man istället borde diskutera skolans arbetsformer. Jag utgårfrån att skolministern inte tror att det gäller riksdags-ledamöter. Vi har ett gediget underlag för att diskute-ra betygen, och jag tror att vi också sorterar bort demest personliga erfarenheterna i den diskussionen.Jag försäkrar, skolministern, att vi moderater intetror vare sig att betyg kan vara perfekta eller att betyglöser alla bekymmer.När det sedan gäller betygens uppgift säger skol-ministern att betygen är ett trubbigt och torftigt in-strument. Ja, det kan jag hålla med om. Men proble-met är att ni gör betygen ännu sämre. De har färre steg. Ni tar bort de skriftligaomdömen som föreslagit. Det är bara desom i särskild ordning begär skriftliga omdömen somkommer att få sådana. På det viset blir det pedagogis-ka instrumentet ännu sämre än det möjligen var innan.Från socialdemokratisk sida talas det mycket omutvecklingssamtalen. Problemet är att ni inte har någ-ra förslag utöver vad bestämde för ett årsedan - vi gav också ett uppdrag till - omhur de skall åstadkommas. Ni bara pratar. Jag hoppasverkligen att det här arbetet leder någon vart. Men närman hänger upp hela informationsutbytet mellan hemoch skola på detta, så ger det inte mycket.Jag blev väldigt förvånad över att höra skolminis-tern säga att hon inte begriper varför det i det tidigareförslaget är en skillnad mellan betygen i grundskolanoch på gymnasiet.Skälet är ju att i är betyget dels ettpedagogiskt instrument, dels avslutningsbetyg. I gym-nasiet, som dessutom är kursutformat, är varje betygett avslutningsbetyg.Den pedagogiska poängen ligger inte där, efter-som betygen skall sättas efter avslutad kurs. Slutbety-get är en redovisning av kurserna och de satta bety-gen.Tittar man på hur de olika skolformerna ser ut fin-ner man att det är mycket naturligt och ganska klokttänkt att det finns en skillnad. Därför är det mycketmärkligt att ni hänger upp er på nödvändigheten attdet skall vara samma system, när skolformerna fak-tiskt är tämligen olika.Jag delar uppfattning att betygoch omdömen är en betygssättning också av skolan.Därför är jag mycket intresserad av varför skolminis-tern tar bort kravet på skolorna att delta i den nationel-la utvärderingen i årskurs 5. Det tycker jag är ettmycket allvarligt förslag, som dess värre hotar de treben som vi har byggt upp styrsystemet med.Anf. 114 Statsrådet ():Herr talman! Låt mig först säga till vi inte tar bort någon nationell utvärdering. En nationell utvärdering av skolan är av oerhörtstor vikt i det nya styrsystemet för skolan.I den nationella utvärderingen ingår ett antal olikasaker som skall utvärderas. Det gäller kunskapsnivåeri olika ämnen. Det gäller elevernas förmåga att självasöka sig till kunskap. Det gäller elevernas förmåga attsjälva ta initiativ, att lösa problem. Det gäller en radolika frågor om hur skolan och undervisningen funge-rar.De nationella proven i svenska, matematik ochengelska i årskurs 5 är avsedda att vara ett stöd i lära-rens bedömning av om eleverna har nått kriteriernaoch nivåerna för godkänd i kursplanerna för årskurs 5.Det är fortfarande läraren som skall göra bedömning-en om eleverna har nått godkäntnivåerna i kursplaner-na för årskurs 5.Kursplaner finns för samtliga ämnen. Det finnsklart angivet vad eleven skall kunna i årskurs 5 isamtliga ämnen. Denna bedömning måste göras kon-tinuerligt, i ett sammanhang, av den eller de läraresom arbetar med eleverna och som känner elevernaväl.Om läraren vill ha stöd i sin bedömning i de treämnena svenska, matematik och engelska har lärarenrätt att få det genom att det finns nationella prov atttillgå. Men vi kan inte tro att de nationella proven,med den begränsade kunskapsmängd som ett sådantnationellt prov kan mäta, skulle kunna ersätta ellervara viktigare än den bedömning som läraren konti-nuerligt måste göra när det gäller att utvärdera ochkonstatera hur långt varje elev har nått i fråga omkunskapskraven för årskurs 5.Låt mig också säga att en av de saker som skiljermig från är att jag inte är lika säker påatt betygen är ett positivt pedagogiskt instrument.Som redovisade i sitt anförande finnsdet ingen forskning som visar att betygen har enbartpositiv eller enbart negativ effekt på undervisningen.Jag tror att vi måste konstatera att betyg används ochuppfattas mycket olika av lärare, av elever och avföräldrar. Man använder sig av betygen på olika sätt.Det är inte heller alltid säkert, trots att intentioner-na från statsmakterna kan vara mycket goda, att resul-tatet blir det väntade ute i skolorna. Därför menar jagatt om betygen används som ett positivt pedagogisktinstrument är det mycket bra och välkommet. Ombetygen ses som ett hinder för pedagogisk utveckling,hoppas jag att vi på olika sätt kan undanröja de hind-ren. Men jag tror att man skall akta sig för att förutsät-ta att betyg alltid har en positiv inverkan på under-visningen.Anf. 115 (m) replik:Herr talman! Jag valde fel ord när jag sade natio-nell utvärdering. Det var bra att skolministern rättadedet, eftersom det är de nationella proven i årskurs 5som tas bort.Däremot delar jag inte uppfattningen att de enbartär en poäng för betygssättningen för lärarens del. Detär tvärtom också en möjlighet för att få enbedömning av hur det står till i det svenska skolvä-sendet.Jag menar att det inte är en liten begränsad kun-skapsmängd man tar till sig vid de nationella proven itre ämnen. Det handlar trots allt om väldigt mångaelever, förutsatt att dessa prov blir obligatoriska. Jagtror att man kan få fram mycket viktiga signaler omhur det står till.Dessutom var proven kopplade till - och social-demokraterna har fortfarande kvar kopplingen, ävenom man inte gör så mycket av den - att elever sominte har nått de kravnivåer som finns i kursplanernaför årskurs 5 skulle ha rätt till extra stöd och hjälp.Men jag tycker att det är litet våghalsigt att utgå frånatt eleverna skall få den hjälpen när det inte är ett kravpå skolan att faktiskt pröva om så är fallet. Det vardelvis en rättssäkerhetssak, tycker jag, att föräldrarnaskulle få information om hur det egna barnet faktisktförhöll sig i förhållande till detta och att det fanns ettnationellt prov som gav uttryck för hur det stod till.Sedan säger skolministern att det inte finns någotsom bevisar poängen med betyg. Nej, det kanske intefinns fullödiga utredningar och rapporter. Det är sä-kert på det sättet. Men det är en allmän uppfattningbland både elever och föräldrar att betygen är viktigaoch att betyg stimulerar. Det finns säkert ett och annatexempel, jag känner också några, där betygen harvarit kontraproduktiva därför att de av vuxna haranvänts på ett felaktigt sätt. Men jag tror som helhetfaktiskt att det ligger någonting i det som sägs, attmånga elever pluggar för betygen. Och det är inteenbart en nackdel, även om jag önskar att vi skall fåen skola som gör att man studerar och anstränger sigdärför att man är intresserad.Anf. 116 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill gärna slå fast att alla eleveroch deras föräldrar har rätt att få utförlig informationom hur den enskilda elevens kunskaper förhåller sigtill de kunskapskrav som slås fast i kursplanerna. Detgäller kursplanernas målsättning för årskurs 5 och detgäller också de målsättningar som finns för årskurs 9.På den punkten sker ingen ändring.Men jag tror också att nationella prov i några fallkan ses som en viktigare mätare än den bedömningsom läraren kontinuerligt gör. Jag är litet orolig för ettsådant synsätt. Jag hoppas att jag har fel. Därför görvi så att de nationella proven finns tillgängliga fördem som anser att de behöver de nationella provensom stöd för sin bedömning.Men den viktiga bedömningen måste ändå varaden mänskliga bedömningen, som läraren eller lärarnagör, de som känner eleverna väl och som har arbetetmed eleverna . Det är bara då mankan bedöma utifrån de målsättningar som finns ikursplanerna.Om man läser kravnivåerna i kursplanerna för års-kurs 5 i de aktuella ämnena svenska, matematik ochengelska ser man också att de kravnivåerna blir gans-ka svåra att bedöma utifrån ett nationellt prov. Detkräver en längre tids samvaro och arbete tillsammans.Det sker i klassrummen.Anf. 117 () re-plik:Herr talman! Jag tog upp frågan varför betygen ärså viktiga när det gäller att ställa krav på skolan. Detjag har blivit väldigt orolig för när jag har läst rege-ringens förslag och när jag har hört är att regeringens förslag leder till att bit förbit tunna ut betygens roll där de kunde vara bra. Detsker dels genom att det blir färre steg, dels genom senarelägger betygen och dels genom att manändrar den skriftliga informationens roll. Det ligger påeleven att begära sådan och är inte en skyldighet förskolan att utfärda för alla. Då är risken att också kra-ven på skolan minskar i motsvarande grad.Jag hoppas att klart och tydligtkan säga att första steget som skolminister inte är attminska kraven på skolan. Men tyvärr har inte sagt någonting och inte gjort någontingsom tyder på motsatsen.Det andra är att säger att hon harså svårt att förstå varför vi fäster sådan vikt vid antaletbetygssteg. Men om det är fråga,skulle en enkel lösning vara att avstå från att ändraantalet steg. Av någon anledning tyckte att det var så viktigt att hon ville ändra på riksda-gens tidigare beslut.Ylva säger att betyg är så trubbiga.Men då måste vi ställa frågan: Varför skall betygengöras ännu mer trubbiga?Jag tillhör dem som tror att det är angeläget attviktiga skolpolitiska beslut fattas i enighet, i varje falli så stor enighet som möjligt. Varför har och regeringen, och sedan socialdemokraterna iutskottet, inte kunnat ta ett enda steg för att den enig-heten skulle bli verklighet? Förra gången detta disku-terades skyllde ni på moderater och . Ni kanrimligen inte skylla på dem . måste ni tala omvarför det inte var viktigt att få enighet nu.Anf. 118 Statsrådet ():Herr talman! Låt mig ta det sista först. Jag lyssna-de mycket noga på anförande. Jagmåste säga att det var ett mycket inspirerande anfö-rande. Jag beklagar verkligen att den samsyn somuppenbarligen finns mellan oss och närdet gäller viktiga skolfrågor inte har kunnat resultera igemensamma beslut i det här fallet.Låt mig också beträffande antalet steg i betygssys-temet påpeka att jag i mitt anförande sade att betygenär ett trubbigt instrument när det gäller att vara infor-mationsbärare mellan hem och skola. Den trubbighe-ten kvarstår även om man har flera steg. Jag menarinte heller att det är betygens huvudsakliga uppgift attvara en sådan informationsbärare. Betygens uppgift äratt vara intyg på uppnådda kunskaper och färdigheter.Det bekymrar mig litet att det är så pass få debat-törer som ser de problem som faktiskt finns när manskall utarbeta kriterier för ett flertal betygsnivåer. Detär ett ganska svårt arbete, om man vill gå en balans-gång och inte centralstyra eller bakbinda det viktigalokala arbetet i skolorna. Jag känner mig själv ganskabekymrad över hur vi skall lyckas göra det arbetetriktigt bra.Andreas säger: senarelägger ni betygen.Det gör vi inte. Vi låter betygen komma från sammatidpunkt som de gör , dvs. Men diskus-sionen om betygen måste komma tidigare i ett mål-och kunskapsrelaterat betygssystem än de gör i ettrelativt betygssystem. Därför måste diskussionenpåbörjas innan de första betygen sätts, omman skall få en, som vi hoppas, positiv effekt på ele-vernas kunskapsutveckling.Anf. 119 () re-plik:Herr talman! Det känns väldigt roligt att jag harinspirerat skolministern. Det måste ju vara så passtufft att jobba som skolminister i den regering somYlva sitter att alla ljuspunkter i tillvaronmåste vara välkomna. Har jag bidragit med litet så ärjag glad.Däremot tycker jag inte att det räcker att vi stårhär och kramar varandra genom ord. Vad som gällerär om det leder till något konkret. När det gäller poli-tiken över huvud taget har ni kramat Centernoch andra partier i genomord men inte genom en enda konkret handling. Jagstår inte här och ber om att bli kramad. Jag ber baraom att ni skall göra något som är bra för skolan, så attvi kan göra något med bredare enighet.Förut kritiserade ni så förfärligt att inte enighetenvar större. Men när ni sitter i regeringen betyderdet tydligen inte ett dugg, utan nu lutar ni er - och jaggissar glatt - mot Vänstern och , de tvåpartier som bägge vill ha en betygslös skola.