prot · GI0911 · 1994-10-19 00:00:00 — Men jagtror på politiken, och jag tror att vi tillsammans kandriva utvecklingen åt rätt håll.Anf. 99 ()replik:Fru talman! Det är ett ämne som ligger mig varmt omhjärtat av personliga skäl.Det finns ingen lista på vad som är allergener. Omdet vore så enkelt, skulle vi lätt veta vad som måstedeklareras. Det mesta av det som många allergiker ärallergiska emot är vanliga livsmedel. Och det som ståri EU-propositionen är att i sammansatta livsmedel,som pyttipanna, behöver ingenting av det som finns it.ex. deklareras om inte ingår till25 % och därutöver. Den kan alltså innehålla både äggoch mjölk. Det behöver inte deklareras.Många av de ämnen som allergiker ochöverkänsliga personer reagerar på, t.ex. rött färgämnei godis, formalin i barnkläder, klassas nästan aldrigsom allergener. Men människor är allergiska mot det.Den dagen vi har en klar lista på allergener och deredovisas öppet i alla livsmedel tror jag att mångaallergiker skulle vara lyckliga. En sådan behöver vi fåi också. Men den finns definitivt inte i EU.De är ännu längre därifrån än vi är.Anf. 100 ()replik:Fru talman! Det är riktigt att vi kanske harkommit längre i en del av de här frågorna. Då är detviktigt att vi är med och kan påverka hur den härlistan kommer att se ut . Det är ettkontinuerligt arbete som pågår.Faktum är, oavsett vad säger, attde kända allergiframkallande ämnen som ingår i enmatvara skall deklareras.Anf. 101 ()replik:Fru talman! Nej, det stämmer inte. Det finnsingenting i EU-propositionen som tyder på att detkommer att bli så. Snarare talar man precis tvärtom.Jag anser att innan EU är där vi anser att man somminiminivå skall vara, skall vi stå utanför. Vi kannaturligtvis påverka och skall påverka internationelltpå många sätt för att människor som är allergiskaskall få en dräglig tillvaro. Men vi måste ha klart föross att för allergiker beror det oftast på den nationellamiljöpolitiken om man är sjuk eller inte. Det handlarom det vi gör här, om de kemikalier vi sprider här,som man är allergisk mot. De här problemen är inteav global karaktär. Det är t.ex. det som förklararskillnaden mellan så näraliggande länder som Sverigeoch Estland.Anf. 102 ()replik:Fru talman! Jag skulle gärna vilja veta hurMiljöpartiet har tänkt sig att vi skall kunna vara heltsäkra på att det i allting som förs in i intefinns någonting som vi inte kan läsa utanpå burken.Jag antar att inte vill stänga gränsernahelt och hållet. Vi importerar faktiskt en hel delmatvaror även från andra länder. Vi kan som exempelta den senaste diskussionen, om blylödda burkar frånSydostasien. Dem har jag inte hört att villstoppa.Jag är fortfarande av den uppfattningen att om viskall nå det mål som vi vill, nämligen att allting skallvara så rent och ha så hög kvalitet som möjligt, måstevi delta i arbetet, inte stå utanför och förvänta oss attnågon annan skall göra det åt oss.Anf. 103 Miljöminister ():Fru talman! skrev i sin självbiografiVändpunkten: Det finns ett dubbelt postulat, somEuropa måste uppfylla, om det inte skall gå under.Det europeiska enhetsmedvetandet måste bevaras ochfördjupas. är ett odelbart helt.Men måste mångfalden i europeisk stiloch i europeiska traditioner hållas levande. ,det svåra men härliga ackord, i vilket dissonansernaflyter samman, utan att någonsin gå upp helt i varann.EU handlar om att hitta balanspunkten mellanenheten och den nationella särarten. Ett område därEuropa måste klara enhetstanken för att inte gå underär miljöpolitiken.Vi ser ofta miljöproblemen torna upp sig. Men vimåste också se möjligheterna. EU är en sådanmöjlighet.Mer än hälften av de föroreningar som försurarvåra sjöar kommer från EU-länderna. Övergödningenav haven beror till stor del på trafiken och jordbruket iVästeuropa. Vi säljer och köper varor över gränserna,främst till och från EU-länderna. står bara förett par procent av produktionen och konsumtionen iVästeuropa. Det innebär att vad vi än gör nationelltförmår inte vi lösa några allvarliga miljöproblem ens iSverige utan internationellt samarbete.EU-kritikerna kan med rätta hävda att EU är entungrodd byråkrati och att det i vissa fall kan blisvårare att agera nationellt. Men vi måste sealternativen, som flera talare har varit inne påtidigare.En del hänvisar till internationella konventioner.Men internationella konventioner räcker inte långt.Konventioner räcker inte när starka ekonomiskaintressen kräver något annat. Dels är konventionerinte bindande på samma sätt som EU:s miljölagar,dels behövs oftast enhällighet för att bli överens omen konvention. Det betyder att ribban sätts lågt, så attäven länder med mycket små miljöambitioner kanskriva under.Men huvudprincipen i EU:s miljöpolitik är numerabeslut med kvalificerad majoritet. Det innebär att småländer kan blockera ambitiösa miljölagar.EES räcker inte heller. Det är många svenskarsom gör ett utomordentligt arbete i alla expertgrupperoch i förhandlingar. Men när underlaget väl harsamlats in, när de riktiga förhandlingarna börjar, dåstängs ute. EES kommer knappast att geEFTA-länderna en starkare position när bådeÖsterrike och kan förväntas bli medlemmar.Kan då ett litet land som påverka? Jag ärövertygad om att svaret är ja. Jag kan instämma i denargumentation som bl.a. och har bedrivit här när det gäller miljöfrågorna.Det formella antalet röster spelar en mindre roll närman tar fram nya miljöregler. Det viktiga är en aktivinsats och ett bra underlag.Danmark och har visat att ävensmå länder kan påverka EU:s miljöpolitik. Det gällerområden som märkning av miljöfarliga kemikalier,skyddet av ozonskiktet, hårda regler för genteknik. Dehar också visat att det är möjligt för länder, ävenmedlemmar i , att gå före i miljöpolitiken, omviljan finns.Fru talman! Till vill jag ocksåsäga att skall gå före som ett gott föredöme.Har vi inte en bra miljöbalk är det inget gottföredöme. Det är därför den dras tillbaka. Jag hoppasatt vi gemensamt skall kunna utveckla tillatt bli ett positivt föredöme för andra länder.Regeringen avser att med all kraft drivamiljöfrågorna, både i och i . Därhoppas jag på en öppen dialog med andra partier.Fru talman! EU ger oss möjlighet att bekämpaförsurningen genom strängare avgaskrav, minskadeutsläpp och minimikrav på svavelhalter i hela Europa.EU ger oss möjlighet att komma till rätta medkemikaliesamhällets faror. Vi kan både verka för attallt fler farliga kemikalier förbjuds inom EU och visaandra länder hur vi i har arbetat medsubstitutionsprincipen och försiktighetsprincipen.EU ger oss möjlighet att göra något åtmiljöproblemen i . De enormaproblemen i öst kräver mycket större insatser änSverige kan klara på egen hand. Länder som ,, och hoppas dock på ettmedlemskap och försöker därför anpassa sinamiljölagar till EU:s.Enligt får miljöpolitikenställning som ett av unionens viktigastepolitikområden. Jag vill och hoppas att skallvara med och ta striden för miljön i , förmiljön i , där den striden verkligen avgörs.Anf. 104 () replik:Fru talman! Det är lätt att instämma tvärs överpartigränserna i mycket som sägs om möjligheternatill arbete inom EU när det gäller miljöfrågorna. Detfinns ändå en samstämmighet i många bedömningar.Man blir därför litet undrande inför regeringensagerande.Till att börja med vill jag ta upp synpunkterna frånsocialdemokraterna när det gäller den borgerligaregeringens EU-politik på miljöområdet.Socialdemokraterna säger att de är skeptiska. De delaruppenbarligen inte den strategi som den tidigareregeringen har redovisat och som har debatterats ikammaren, en strategi som har fört fram iEuropa. Det skulle vara intressant att få en preciseringav miljöministern: Vad är det som är och har varit feli den tidigare strategin?Med förlov sagt tycker jag att man är litetklåfingrig. Den tidigare regeringen sade att manskulle återkomma 1995 i fråga om strategin. sägersocialdemokraterna att man minsann skall presenteraen strategi . I och med detta kritiserarman alltså den tidigare samstämmigheten. Jag ärförvånad över att man på det sättet bryter upp densamstämmighet som miljöministern säger sig viljavärna om.Fru talman! Skälet till att jag också tog uppmiljöbalken och miljöombudsmannen var att jag leveri den föreställningen att det hade varit tryggt ochstabilt om hade kunnat gå in i EU med etttydligt regelverk på miljöområdet och med enmiljöombudsman. I stora stycken liknar detta förövrigt förhållandena i EU. Genom regeringensagerande missar vi den chansen, och det beklagar jag.Anf. 105 Miljöminister ():Fru talman! behöver inte oroa sigför att behöva vänta ända till början av 1995 när detgäller vår precisering av strategin för vårt arbete i EU.Redan inom ett par veckor kommer vi att presenteraen strategi för hur vi skall utveckla miljöarbetet i EU.Vi hoppas på att sedan kunna få till stånd en dialogmed övriga partier.I fråga om vet jag att hade lagt fram mycket merlångtgående förslag än vad som blev resultatet avmiljöbalken. Jag hoppas att skallkunna bli tillgodosedd genom en del av de strängarekraven, tack vare att regeringen drar tillbakamiljöbalken för att omarbeta den.Anf. 106 () replik:Fru talman! Jag är glad att socialdemokraternavisar en sådan föränderlighet, för att inte sägahäpnadsväckande föränderlighet i fråga om när mankommer att agera. I den motion som presenterades säger socialdemokraterna att man kommer attpresentera en strategi för redan i början av1995. Dagen efter, , säger miljöministern attstrategin kommer att presenteras redan om någraveckor. Med den här förändringstakten kom denkanske i går.Jag hade naturligtvis synpunkter påmiljöbalksarbetet i utredningen. Det var också mycketsom resulterade i en gemensam bedömning. Det fannsmoment i detta att bygga ett gemensamt regelverksom hade varit av stort värde när vi skall börja arbeteti EU. Jag befarar att tillbakadragandet kan innebäraen mycket onödig och olycklig försening.Jag vill som exempel nämna detta medmiljöombudsman. I kommittén drev jag förslaget -vilket också sedan blev regeringens förslag, för övrigtmot en majoritet i kommittén - attmiljöombudsmannen skulle vara en friståendemyndighet med förmåga att kunna arbeta på ettlikartat sätt som man gör inom EU.Socialdemokraterna drev kravet, som man också fickmajoritet för, att miljöombudsmannen skulle vara entjänsteman på . Om det ärförändringar av den typen som vi har att vänta från enkommande socialdemokratisk miljöbalk, blir det isjälva verket ett steg tillbaka när det gäller svensktmiljöarbete och dess värre när det gäller svensktmiljöarbete i Europa.Anf. 107 Miljöminister ():Fru talman! Jag avsåg att inteskulle behöva vänta tills det läggs fram ett formelltförslag till . Partierna inbjuds i stället attvara med i en öppen dialog från det att det förstaförslaget läggs fram. Det är därför som LennartDaléus bara behöver vänta på att delta iden debatten.När det sedan gäller avser vi dels attse på möjligheterna att inordna fler lagar, dels att göraen bättre sammansmältning, dels att ge talerätt tillmiljöorganisationerna. Detta är några mycket starkaskäl till att omarbeta så att det blir en bramiljöbalk som vi alla kan vara nöjda med.Anf. 108 ()replik:Fru talman! sade att vi genom EU haren möjlighet att backa från kemikaliesamhället. Jag ärglad att höra att även miljöministern inser att vi måstese till att mängden kemikalier minskas. Många av dekemikalier som vi har i samhället behövsfaktiskt inte. Men hur detta skall gå till inom deneuropeiska unionen har jag svårt att förstå. Inom deneuropeiska unionen sätter man rörlighet för varor iförsta rummet, och det är just i varorna som många avde kemikalier som vi inte behöver finns.I diskussionen kring substitutionsprincipen hävdarmånga att det kommer att bli svårt att ha kvar deninom EU. I så fall blir det en definitiv tillbakagångnär det gäller just att ta sig ur kemikaliesamhället.Beträffande bekämpningsmedel säger man påKemikalieinspektionen att man är rädd för att Sverigevid ett medlemskap kommer att tvingas att accepterasubstanser som vi på goda grunder har tagit uranvändningen eller som vi anser inte skall finnas kvarsom aktiv substans. Delar inte farhågor, eller kan AnnaLindh hitta andra sätt att klara oss ur detta dilemma?Anf. 109 Miljöminister ():Fru talman! Jag tycker att kemikalierna är ettväldigt bra exempel på varför skall varamedlem i EU, dels därför att vi kan vara med ochdriva på det europeiska miljöarbetet, dels därför att vihar egna positiva exempel att visa upp somföredömen.EU har förbundit sig att försöka komma upp till en svensk nivå, vilket ärglädjande. Dessutom anpassar sig f.d. östländer efterEU:s lagstiftning - knappast efter - och detger större möjligheter att påverka de tidigareöstländernas kemikaliepolitik.PCB-beslutet i kommissionen alldeles nyligenvisar att enskilda länder kan hävda miljögarantin föratt kunna ha en strängare kemikalielagstiftning.Anf. 110 ()replik:Fru talman! Det är en klar missuppfattning attöststaternas och våra miljöproblem på något vis skullevara lika. miljöproblem är desamma somvi hade . Man sprider t.ex. ut mycketsvaveldioxider. Där saknas inte kompetens när detgäller hur man skall komma till rätta medmiljöproblemen, utan där saknas pengar.I fallet saknas kunskapen om hur viskall bära oss åt för att vi skall komma till rätta medkemikaliesamhället. Den enda vägen som vore möjligatt beträda är att helt enkelt sanerakemikaliemängden.Anna sade att EU när det t.ex. gäller asbest,pentaklorfenol, arsenik, organiska tennföreningar,kadmium, klororganiska lösningar och kvicksilverhade förbundit sig att anpassa sig till underden kommande fyraårsperioden. Det är mycketoptimistiskt, . Det förvånar mig att EU iså fall inte redan är där. Vi vet att dessa ämnen i deallra flesta fall är oerhört farliga för miljön och imånga fall också för människan.När det gäller är vi tacksamma överatt den drogs tillbaka. Vi gör precis sammabedömning som miljöministern, att det är bättre att haen miljöbalk som är rejält bra än att ha en som ärdålig. Vi ställer gärna upp på att man skall se över hurden skall bli bra.Anf. 111 Miljöminister ():Fru talman! hänvisade tidigaretill Kemikalieinspektion. vill också jag hänvisa tillKemikalieinspektionen. Man har där konstaterat attländerna i har höjt sina kemikaliekravbetydligt tack vare . avser vi att se tillatt den ribban höjs ytterligare. Jag kan inte se någotannat sätt att kunna påverka vare sig EU-ländernaeller länderna i f.d. än att vi just påverkarden europeiska kemikalielagstiftningen och deeuropeiska miljölagarna.Sedan hoppas vi alla att EU kommer att nå upp till svensk standard. Dåkan vi fortsätta att driva detta arbete ännu längre.Anf. 112 ():Fru talman! Mitt ställningstagande i EU-frågangrundar sig på hur den svenska ekonomin ser ut nuoch hur vi klarar att finansiera vår gemensammavälfärd. Därför måste den industriella basen varatillräckligt stor. Senaste årens nedgång iindustrisysselsättningen har fört med sig problem attklara finansieringen med de stora underskotten i deoffentliga budgeterna.Det som är utmärkande för svensk industri ochekonomi är en hög grad av internationalisering. Detinnebär att utifrån sin storlek har ett stortantal multinationella företag och att svensk ekonomi ihög grad är sammanflätad med omvärlden genom friakapitalrörelser. Vi ser också att dessa multinationellaföretag har en relativt stor andel av sina anställdautomlands, i vissa fall fler utomlands än i Sverige.Den andra sidan av internationaliseringen är attsvensk ekonomi är mycket exportberoende, en exportsom är, och har varit, grunden för det svenskavälståndet. Av går på export.För 1993 var siffran . Av den svenskaindustriproduktionen går hälften på export.Jag vill, fru talman, illustrera de ekonomiskaproblem har haft . Nedgångeni exporten från till är förlorademarknadsandelar och förlorade arbetstillfällen, inte ettminskat beroende av exporten.Handlingsfriheten för länder med litenexporthandel blir större när det gäller att angripaarbetslösheten. Handeln är och förblir - det skall vi haklart för oss - grunden för det svenska välståndet. Detär alltså ingen lösning för oss att minskaexportberoendet.Våra viktigaste handelspartner är EU- och EFTA-länderna. Tillsammans går av vår exporttill det s.k. EES-området. Av naturliga skäl är ocksåvår import från samma område ungefär likaomfattande. EU/EES-området är därför vår viktigastehandelspartner. Våra företag måste därför få sammakonkurrensvillkor som företagen i länderna inom EU.Andra konkurrensnackdelar än de naturliga måste pånågot sätt vägas upp av andra fördelar.Fru talman! De slutsatser som jag drar är attSverige är en del av en internationell ekonomi, att viär starkt exportberoende och beroende av godahandelsförbindelser. Detta beroende blir inte mindreom vi står utanför EU.En fråga som är återkommande, fru talman, är omdet inte är tillräckligt med . Problemet äratt inte ger någon långsiktig stabilitet.Företagen uppfattar avtalet som osäkert på grund avatt det kan sägas upp eller urholkas om det blir för fåländer som omfattas av det.Vidare påverkar oss genom att videlvis automatiskt påtar oss att följa det regelverksom EU beslutar, men vi saknar reellt inflytande överutformningen av dessa regler. Inte minst gäller detskogsindustrin och beslutet om återvinning inom ger ingen möjlighet till gemensamlagstiftning när det gäller miljöfrågor. Det, fru talman,får mig att höja på ögonbrynen när jag tänker på vilkapartier som krampaktigt håller fast vid EES-avtaletsom den enda vägen.EES-avtalet ger ingen som helst möjlighet tillpåverkan i frågor som gäller arbetslivet och socialdumpning. Det är inte troligt att avtalet omkoncernfackligt samarbete kommer att införas i med tanke på arbetsgivarnas och denborgerliga regeringens envetna motstånd mot detta.Avslutningsvis ger företagen detmesta men lämnar politiken utanför.Till sist, fru talman, återstår bara en fråga, och detär om det är möjligt att lämna EU-medlemskapet.Svaret på den frågan är ja enligt Wienkonventionenden artikel 56. Men artikel 56 är integlasklar, och den svenska debatten brukar ha svårt attge klara besked som inte har hängslen, skärp ochstörtkruka.En sista kommentar: T.o.m. miljöpartisten erkänner numera att det går att lämnaorganisationen. Jag citerar ur , s. 42: "Är det då helt omöjligt att komma utur EU om man en gång tagit sig in? Antagligen inte -i varje fall på kort sikt. Men eftersom det inte finnsnågon på förhand överenskommen procedur kan detbli mycket trassel. Kanske måste man betalaskadestånd för att få utträda. "Även Per , denna person som brukar varamycket frikostig med negativa tolkningar av , erkänner alltså utträdesrätten och skrämsenbart med ett skadestånd.Fru talman! Man slutar aldrig att förvånas.Avslutningsvis vill jag bara passa på att gratuleraFinland till dess lyckade resultat i folkomröstningen.Vidare säger vi: På återseende, , efter den 13november.Anf. 113 ():Fru talman! Jag är en av de många i vårt land somhar haft svårt att ta ställning i EU-frågan. Ett tagtrodde jag faktiskt på dem som sade att vi inte kan ståutanför. Men efter att ha läst, lyssnat och funderat harjag nu bestämt mig för att rösta nej till EU.Nej säger också majoriteten av Norrbottensbefolkning enligt SIFO-mätningar och omröstningar.Ett exempel är i , där 85%av de röstande sade nej till EU. Vi är också tre av åttas-riksdagsledamöter från Norrbottensbänken somsäger nej till EU.Det är långt från till , menännu längre till . Och norrbottningarna känneross som sitter i och vet hur de kan få tag påoss för att fråga eller framföra synpunkter på denförda politiken. Men de kan inte ringa tillbyråkraterna i om beslut som fattas i EU ochinte heller utöva lobbyverksamhet. Det är förunnat destora kapitalstarka grupperna.Jag anser att demokratin försämras om vi går medi EU. I utgår all offentlig makt från folket,samlad i riksdag. Det är kärnan i densvenska demokratin.Men om blir medlem i Europeiskaunionen, minskar makt och ansvar ochsvenska folket får allt mindre att säga till om. Vårtstatsskick ändras i grunden. Beslutanderätten överförsfrån riksdag till på mångaområden.Detta skrämmer mig. Vi lämnar alltså rätten attbesluta till konservativa krafter ute i . EG-rätten går också före svenska lagar. Vad kommer detatt innebära?Jag säger också nej på grund av den politik somförs i EU. Den är ett misslyckande utifrånsocialdemokratiska värderingar. Om vi går med i EU,innebär det att vi ansluter oss till EU:s ekonomiskapolitik. Det är samma politik som den borgerligaregeringen fört och som lett till massarbetslöshet, stortbudgetunderskott, nedskärningar i offentlig sektor,kraftigt ökade inkomstklyftor och privatiseringar.Det är den politiken vi socialdemokrater slagitsmot under valrörelsen. Svenska folket har klart sagtifrån, genom att välja bort den förra regeringen, inte vill ha denna politik.Arbetslösheten är hög i EU-länderna. Att hållanere inflationen går före kampen mot arbetslösheten.När vitboken kom ut väcktes förhoppningar attkampen mot arbetslösheten skulle sättas högt. Mennär man läser hur arbetslösheten skall minskas, serman att det inte är lika positivt.Ökad flexibilitet i arbetslivet genom sänktalönekostnader, upphävda trygghetslagar, frysta löner,nedskärningar i den offentliga sektorn - detta stridermot mina fackliga värderingar! Men vi känner väligen dessa lösningar.SAF och borgerligheten i det här landet är ju fören EU-anslutning! Och vi söker medlemskap i det EUsom finns . Mina partikamrater på ja-sidan sökermedlemskap i visionernas EU. Det är inget fel i att havisioner, men de är alltför osäkra i det här fallet.EU vill skära i offentliga utgifter. Vi har också fåttuppleva detta under den borgerliga regeringens år.Eftersom den offentliga sektorn är den störstaarbetsmarknaden för kvinnor är det kvinnorna somdrabbas hårt.Detta är ett slag mot jämställdheten. För kvinnorär rätten till ett eget arbete och en självständigekonomi den absoluta grunden för jämställdheten.Nedskärningar inom offentliga sektorn skulle ocksådrabba kvinnor i glesbygd särskilt hårt, eftersom deflesta jobben där finns inom äldreomsorgen ochbarnomsorgen.Jag har varit fackligt aktiv i i många åroch bl.a. kämpat för fler heltidstjänster. Tyvärr harantalet deltidstjänster ökat i under de senasteåren. Är detta också en EU-anpassning? Deltidsarbeteoch tidsbegränsat arbete ökar ju också i EU-länderna.EU vill också att medborgarna skall kunnaefterfråga tjänster, det gäller t.ex. hushållsarbete, ochklara det genom skatteavdrag. Samma förslag harframförts i pigdebatten här hemma! Kvinnor ochungdomar skall utnyttjas i låglönejobb. Kvinnornakommer att förlora på ett EU-medlemskap.Jag har även tittat på djurskyddet i och iEU-länderna. Klart är att svenska djurskyddsreglergår längre än EU:s.Svenska bönder skall börja konkurrera med övrigaEuropa vid ett medlemskap. Våra höga krav pådjurskydd gör att produktionen blir dyrare.Gränsskyddet, som medför ett påslag på importköttmed per kilo, försvinner.Då kan importen av billigt utländskt kött öka. Närvi står framför köttdisken och skall välja, har vi dåglömt de fruktansvärda bilder vi sett i TV pådjurtransporterna och slakten av djur i EU? Alla vetinte hur bl.a. grisarna, korna och kalvarna behandlas iEU:s djurfabriker.Behandlingen av EU:s djur är verkligen en orsakatt inte köpa importerat kött. Men hur görkonsumenten när priset ofta avgör? Hur går det då förde svenska köttproducenterna? Jag hoppas attkonsumenten, om den situationen uppstår, väljer attbetala ett högre pris för att få varor från djurvänligajordbruk, så att inte trycket att försämra djurskyddet iSverige blir för stort.EU har, tack och lov, beslutat att minskadjurförsöken . Men det kan ju Sverigeockså göra utan att gå med i EU.Som kvinna i , och som socialdemokratoch fackligt aktiv, kan jag omöjligt säga ja till detkapitalistiska EU som finns ! Men jag säger jatill ett internationellt samarbete, ja till ökadgemenskap och samarbete med hela ,och övriga världen.Anf. 114 ():Fru talman! Det har förvånat mig hur svart och vitttalarna redovisar sin syn på ett eventuelltmedlemskap. Lyckan finns endast på en sida av sjön.Jag för min del vill erkänna att jag hartyckt att valet varit svårt.