prot · GH0981 · 1994-03-28 00:00:00 — När det finns möjlighet att lägga valennär som helst kan det bli tal om val när det krisartill sig. Då låser sig partierna i sina positioner, ochdå blir det svårt att träffa kompromisser, som allaegentligen anser är nödvändiga för samhället. Allapolitiska partier börjar tänka på att det kanske blirval och att de därför inte kan göra upp med andrapartier utan måste renodla sin profil.Helt allmänt kan jag säga att det är ganska märkligtatt regeringen kan upplösa . Regeringenär dock ett underordnat organ, och ingenannanstans i samhället kan det underordnadeorganet avsätta det överordnade. Det är en mycketmärklig ordning.Frågan om personval har utretts . Vi kunde hahaft sådana för länge sedan. kom enutredning med förslag. uttalar signu mycket entusiastiskt för ökat inslag avpersonval. Så lät det inte tidigare.Socialdemokraterna har svängt i den här frågan,och det är bra.Jag tycker också att systemet med fakultativtpersonval är bra. Det kombinerar en viss styrningfrån de politiska partiernas sida med väljarnas friarätt att satsa på de kandidater de helst vill ha. Jagtror inte att man skall underskatta effekterna av dethär systemet när det träder i kraft. Det kan ocksåmedföra -- vilket jag tror att utskottets ordförandevar inne på -- större uppmärksamhet lokalt ochregionalt på de kandidater som väljarna utser tillriksdagen. Vi har i vårt land fått en kolossalpartiledardominans. De flesta vägleds avpartiledarnas framträdanden och popularitet etc.,och mindre av en värdering av de kandidater ute ivalkretsarna som de faktiskt har möjlighet att väljain. Av detta kan också följa en störreuppmärksamhet från mediernas sida.I samband med frågan om personval vill jagupprepa med Catos envishet att majoritetsval ickeär personval i den mening som vi har diskuterat.Vid majoritetsval är de väljare som sympatiserarmed ett visst parti piskade att rösta på den kandidatsom partiet har nominerat, annars spolierar dedennes möjligheter att vinna. Personval i egentligmening är alltså möjliga endast i ett proportionelltvalsystem.I betänkandet har också behandlats frågan om ettmindre antal ledamöter. Flera har redan i sinainlägg ifrågasatt om det skulle vara så klokt attreducera antalet riksdagsledamöter. Jag har längehävdat att det är bra med politiker och att det ärbra att vi har ganska många politiker. Det ger flerakanaler till väljarna, och det ger en störremöjlighet -- det är ett argument som sällanframhålls, men som jag brukar framhålla -- förpolitikerna att hävda sig. Ett litet antal politikerråkar lätt i händerna på alla möjligaintressegrupper, på lobbyorganisationer av olikaslag, helt enkelt av det skälet att politikerna självainte hinner penetrera frågorna i detalj, utan blirberoende av icke-politiska rådgivare. Jag tyckerinte att det skulle vara en bra utveckling. Sedan harvi hela problemet med representativiteten i vårtland.Frågan om bundna mandat, som Ny demokrati hartagit upp, är speciellt intressant om man ser påsituationen i Ny demokrati just . Ny demokratihar inte någon företrädare i denna debatt, så jagskall inte gå djupare in i frågan. Ny demokrati villha ett ännu mera utpräglat personvalssystem än detsom nu föreslås. hävdar man att de valdaskall vara helt bundna till sitt parti i . Detär svårt att se hur detta går ihop logiskt -- det gördet naturligtvis inte. kan frågan ställasvilka personer inom Ny demokrati som just idagsläget skulle ha varit skyldiga att lämna partietoch vilka som hade kunnat vara kvar.Vi skall alltså inte ha partibundna mandat på dettasätt. Det kan ju vara så att det är de som lämnarett parti som hävdar att de i själva verket företräderpartiets grundläggande åsikter.Jag hinner också med att något berörafolkomröstningsinstitutet. Jag tycker för min del attdet är en ganska modest begäran som utskottet har,dvs. att detta institut skall ses över. Det har storabrister såsom det har tillämpats hos oss -- ingen kanpåstå någonting annat. Vi kommer att få debristerna illustrerade i den kommandeomröstningen i EU-frågan. Om det blir ett nej, kandet ifrågasättas om kommer attrespektera beslutet, eftersom omröstningenformellt sett endast är rådgivande. En invändningmot den nuvarande ordningen -- som jag tycker ärviktig och som jag gärna vill framhålla -- är att detfinns risk för att det görs omröstningar på ettotillfredsställande beredningsunderlag.Om jag tar EU-frågan som exempel, är det så attdet först blir en folkomröstning och därefter görs ennoggrann behandling i . Jag skulle helstvilja ha det så att först bereder ochbehandlar en fråga ordentligt och att de politiskapartierna tar ställning, och sedan finns det en vissmekanism -- hur den skall vara utformad skall jaginte gå in på här -- som innebär att frågan kan gå tillfolkomröstning. Då finns bara alternativet ja ellernej till det av fattade beslutet. Då finnsdet ett beredningsunderlag, och då vet folk vad deröstar om. Den ordningen borde vi ha.Man kan naturligtvis göra många olika reflexionerom folkomröstningars förenlighet med detparlamentariska systemet och liknande. är inskrivet i vårförfattning, och om ingen föreslår att det skallavskaffas bör vi åtminstone se till att det ärrationellt och någorlunda vettigt utformat. Det börfinnas en beredskap så att vi har ordningen klar föross. Då slipper vi diskutera formerna närfolkomröstningar blir aktuella.Jag vill göra en liten reflexion när det gällervalsystemet. Utskottets ordförande talar sig varmför en förändring av valsystemet för att stärkaregeringsmakten. Det finns inga som helst bevis på att mani någon mening har fört en bättre politik i länder däröverväldigande majoriteter har styrt. Det är enmyt; det går inte på något sätt att vetenskapligtbevisa. Det är många faktorer som spelar in.Frågan om starkare regeringar eller riksdagar kanvara ett slags demokratifråga. Bortsett från detskulle jag vilja ställa en fråga till utskottets äradeordförande: Hur vill Socialdemokraterna förändravalsystemet för att säkerställa starkare regeringar?Jag utgår ifrån att det främst gäller starkasocialdemokratiska regeringar.Anf. 28 () replik:Fru talman! Den punkten försökte jag diskuteraunder författningsöverläggningar med deborgerliga partierna, och Nydemokrati. Inget parti visade det minsta intresse avatt diskutera frågan, lyssna på argumenten ellersyna dem. Det utbröt en oerhört stor irritationbland de andra partierna när jag undrade om vi inteens skulle diskutera de 39 utjämningsmandaten närdet gäller att något minska effekten avriksproportionaliteten och antalet ledamöter avkammaren.Jag tycker nog att tredje vice talmannens fråga komlitet sent i debatten, eftersom jag har gjort såmånga ansträngningar för attfå diskutera valsystemet med de borgerliga.Fru talman! Jag vill gärna upprepa vad jag sade imitt anförande. Det är självklart fritt för allapolitiska partier att i likhet med medierna ochenskilda medborgare bedriva opinionsbildning iförfattningsfrågor. Vi som har deltagit iöverenskommelsen är inte oförhindrade att föra ensådan diskussion. Men det är ändå en bit att gå frånopinionsbildning till beslut. Innan bläcket hadetorkat på pappret förförfattningsöverenskommelsen slog de borgerligatill i KU med ett utredningsbeslut som inte hadediskuterats med Socialdemokraterna.Fru talman! Detta är inte bara ett övertramp. Detär bristande respekt för oliktänkande när det gällergrundlagsfrågor.Frågan om utlandssvenskarnas rösträtt och dendiskussion som fördes i KU lämnar inte tredje vicetalmannen någon ro. Vi trodde inte ens i våravildaste fantasier att de borgerliga skulle vilja ha ettdirekt grundlagsbeslut. Det argument som vi hadeoch har räcker faktiskt. Detta är en grundlagsfråga.Frågan borde ha varit föremål för överläggningaroch diskussioner mellan de politiska partierna.Jag förstår inte att de borgerliga i denna viktigafråga har mage att gå förbi invandrarnas rösträtt iriksdagsvalen med tystnad, precis som om Sverigeinte hade några invandrare. All uppmärksamhetägnades åt grundlagsregleringen avutlandssvenskarnas rösträtt. Den stora gruppeninvandrare i förbigicks med tystnad. Manhade ingen som helst respekt för den gruppen.Fru talman! Mina frågor kvarstår. Varför har mandenna brådska? Varför är såointresserad av att söka breda lösningar?Anf. 29 Tredje vice talman () replik:Fru talman! Det har verkligen sökts bredalösningar. Det har förts oändliga överläggningar omde författningsförslag som läggs fram.Frågan om utlandssvenskarnas rösträtt var urförfattningsteknisk synpunkt väldigt enkel. Den varutredd tidigare. Det har tidigarefunnits förslag i om detta. Det fanns så att säga ingatekniska komplikationer.Frågan var om man ville ha utlandssvenskarnasrösträtt garanterad i grundlagen eller om manskulle nöja sig med att den fanns i vallagen ochdärmed riskera att en tillfällig majoritet skullekunna ta ifrån dem rösträtten igen. Jag tycker förmin del att svenska medborgare skall ha rösträtt. Såenkel är min inställning.Jag uppfattar utskottets ordförande så, attSocialdemokraterna kommer att driva frågan ominvandrarnas rösträtt i riksdagsvalen. Jag noterardock att Socialdemokraterna backade från kravetpå att icke svenska medborgare skulle få delta ifolkomröstningen om EU. Jag förstår att nibackade i den frågan. Varför gör jag det? Jo, det äralldeles orimligt att en del människor har rösträtt itvå länder. Så skulle det i stor utsträckning bli ominvandrarnas rösträtt i riksdagsvalen knöts tillbostadsorten och inte till medborgarskapet. Denfrågan får vi tydligen fortsätta att diskutera.Socialdemokraterna talar ständigt om starkareregeringar. Man betraktar väl över huvud taget intenågra regeringar som starka om de inte ärsocialdemokratiska. Det är väl det första villkoretför att en regering skall anses vara stark.Vi har dock ett proportionellt valsystem i vårt land.Om det skall förändras måste vi diskutera hur detskall ske. Det finns naturligtvis olika metoder. Mankan höja spärrgränsen. Man kan höja den till 5 %eller om man vill, men det är orimligt. Redan4-procentsspärren har ju ifrågasatts av många,eftersom en mycket stor del av den svenskabefolkningen kan bli orepresenterad i riksdagen.Om man på något sätt vill garantera att varjetillträdande regering skall ha majoritet här iriksdagen hjälper det inte att göra småjusteringar ivalsystemet, vilket tydligen hadetänkt sig under de överläggningar som har förts sominte jag känner till. Det krävs mycket stora ochgenomgripande förändringar av valsystemet om detskall leda till majoritetsregeringar i alla lägen.Anf. 30 () replik:Fru talman! De borgerliga genomförde det förstabeslutet om en grundlagsreglering avutlandssvenskarnas rösträtt mot en mycket starkoppositions vilja här i riksdag. Deborgerliga partierna var inte beredda att ta någonhänsyn till den socialdemokratiska uppfattningen idenna grundlagsfråga.Nu påpekade jag att de borgerliga inte heller visadedet minsta intresse för invandrarnas rösträtt iriksdagsvalen. Den frågan kan ju inte ses heltisolerad.Jag sade i ett tidigare replikskifte här i kammaren att det i många länder runt om i nupågår diskussioner om att få enhetliga röstregleroch att frågan om grundlagsreglering, som liggervilande här i , hänger samman med det.Men det borgerliga ointresset för invandrarna ochderas rösträtt i rikssammanhang kvarstår. Det varju de borgerliga, tredje vice talman, som frånbörjan var emot att invandrarna skulle ha rösträtt iden kommande folkomröstningen om EU. Det varde borgerliga som var emot detta. Vi hade ettsådant önskemål, men för att komma fram till enenighet om när folkomröstningen skulle äga rumblev det ett givande och ett tagande i deöverläggningarna.Tredje vice talmannen måste väl ändå medge att viinte kan ha folkomröstningen på tre, . Vi måste ju ena oss om då helasvenska folket kan gå till folkomröstning.Anf. 31 Tredje vice talman ():Fru talman! Om det är en så stor hjärtefråga förSocialdemokraterna att undanröja det vilandebeslut om en grundlagsändring som gör attutlandssvenskarnas rösträtt blir reglerad igrundlagen, går det ju bra att göra detta till envalfråga. Det finns i så fall anledning att se framemot en sådan diskussion. Skall inte alla svenskamedborgares rösträtt vara fastlagd i grundlagen?Jag tror inte att det här blir en bra valfråga förSocialdemokraterna.Det sägs att vi är ointresserade av invandrare. Nej,så är det inte alls. Varför skulle vi varaointresserade av dem? Vi måste ju ha någonordning och reda när det gäller de system somtillämpas i vårt land. Tycker verkligen och att det är rimligtatt människor bosatta i deltar ifolkomröstning i t.ex. och eller iSverige och ? Är detta rimligt?Så några ord om diskussionerna ute i omhur rösträttsreglerna skall vara utformade. Denstora frågan där har varit den kommunalarösträtten. Jag vill påstå att initiativet till att geicke-svenska medborgare rösträtt i kommunala valfaktiskt togs i en centermotion. Jag satt själv med iKU redan på den tiden. Men det här blev ingenstörre stridsfråga, utan frågan avgjordes i storenighet. Jag tycker att det är en rimlig ordning.Jag anser att vi hamnar i en situation med en långrad tvetydigheter och svårigheter, inte bara isamband med folkomröstningar utan också isamband med vanliga riksdagsval, om vi infördubbel rösträtt för utländska medborgare.Anf. 32 ():Herr talman! Även jag yrkar på återremiss avbetänkandet. Men jag vill kommentera mom. 13där Socialdemokraterna har en reservation.För kort tid sedan avslutades departiöverläggningar som har lett fram till detbetänkande i konstitutionella frågor som vi i dagdebatterar här i kammaren. Enligt god tradition haren bindande överenskommelse uppnåtts mellanpartierna i avgörande frågor.Men frågan om en ytterligare vidgning avfolkomröstningsinstitutet lades åt sidan. Inte destomindre aktualiserar utskottsmajoriteten på nyttämnet. En brist är att möjligheten att görafolkomröstningar formellt beslutande ärbegränsad, heter det. Behovet av nya regler skallövervägas efter en översyn.Utskottsmajoriteten driver alltså i detta läge framen utredning. Det görs i samma betänkande somdet där den breda överenskommelsen ikonstitutionella frågor presenteras för riksdagen.Det anser jag vara dålig politisk kultur -- ochpolitisk kultur borde i synnerhet KU värna om.Dessutom kan jag föreställa mig den indignationoch den debatt som skulle ha utbrutit omSocialdemokraterna hade gjort någotmotsvarande.Den breda författningspolitiska debatten skallsjälvklart föras vidare, ! Vi harmånga forum för denna debatt i vår demokrati.I 8 kap. 4 och 15 §§ regeringsformen samt iriksdagsordningen finns det bestämmelser omfolkomröstning. Dessa anser vi väl täcker dagensbehov. KU har vid många tillfällen -- åtta gångersedan 1980 -- behandlat och avstyrkt motioner somgällt folkomröstningar från olika aspekter.Utskottets ställningstagande i betänkande1990/91:KU38 var att beslutande folkomröstningarskulle innebära en stor risk för urholkning av denrepresentativa demokratin. De politiska partiernasroll i och värde för det svenska politiska systemetkan inte nog understrykas, hette det. Genompartiväsendet förverkligas folkstyrelsen bäst.En avgörande fråga för vårt folk, för vårt statsskickoch för som industrination är om vi skall blimedlemmar i . Därför skall en folkomröstninganordnas . Låt oss se vilkalärdomar vi kan dra av den och vad vi kan lära förframtiden!Anf. 33 () replik:Herr talman! Jag vill i och för sig inte på nytt ta upphela den debatt som både och jaghar haft med , utan jag vill baraerinra om några fakta när det gällerfolkomröstningsinstitutet i -- ett områdedär Socialdemokraterna förvisso inte har ettärofullt förflutet.1950 tillsattes den s.k. folkomröstnings- ochvalsättsutredningen. Den resulterade såsmåningom i ett förslag till ändring av vårtfolkomröstningsinstitut, en ändring som drevsigenom i enighet mellan partierna. Det varalltså ett vilande grundlagsförslag. Men efter valettill , då det alltså skulle bekräftas på nytt,kom det inte något nytt förslag frånSocialdemokraterna. Man var inte längreintresserad av att fullfölja den aktion som mantidigare hade inlett för att utvidga reglerna förfolkomröstningsinstitutet. Man teg ihjäl det hela --av taktiska skäl, eftersom man inte ville ge någonannan möjlighet att formulera frågor i den ATP-omröstning som var förestående 1957.Inte är det ett särskilt ärofullt förflutet som man hari de här frågorna. I själva verket ärsocialdemokraterna ganska så ointresserade avfolkomröstningar och av de möjligheter sommänniskorna därigenom får när det gäller att geuttryck för sin politiska uppfattning.Anf. 34 Tredje vice talman () replik:Herr talman! Jag har ett par undringar medanledning av anförande.Catarina Rönnung säger att hon tar avstånd frånbeslutande folkomröstningar. Ja, men hurbetraktar då den föreståendeomröstningen om EU? Här har de politiskapartierna sagt att vi skall följaomröstningsresultatet. I realiteten skallfolkomröstningen alltså vara beslutande. Gällerinte detta längre för socialdemokratin?Vidare säger att vi kan avvaktaoch lära av EU-omröstningen. Ja, det är precis vadvi föreslår i utskottsskrivningen. Vi skall ta till varade erfarenheter som vi har av alla mer eller mindrekonstiga folkomröstningar som vi har haft,naturligtvis inklusive den omröstning om EU somvi kommer att ha. På den punkten finns det såledesingen åsiktsskillnad när det gäller CatarinaRönnung och mig. Självklart skall vi alltså ta varaockså på den lärdom vi kan dra av EU-omröstningen.Anf. 35 ()replik:Herr talman! Jag vill erinra om att vi nu hargrundlagsfästa möjligheter till rådgivandefolkomröstningar. Ingenting hindrar mednuvarande lagstiftning att de politiska partierna ärså lyhörda för utslaget i en rådgivandefolkomröstning att denna i praktiken blir bindande.Ingenting i nuvarande lagstiftning lägger alltsåhinder i vägen i det avseendet.Vi vill slå vakt om den representativa demokratin,om de politiska partiernas möjligheter. Vi villstärka dessa. Vi vill alltså inte urholka och försvagade politiska partiernas möjligheter att verka.Inte heller kan jag se att lagstiftningen nu hindraratt de frågeställningar som kan läggas fram i enfolkomröstning blir dunkla och svåra att ta ställningtill. Det är inte lagstiftningen som det i så fall är felpå, utan då handlar det om hur man formulerar dehär frågorna.Lagstiftningen hindrar väl heller inte att man kanha folkomröstning efter att ett beslut i riksdagenhar verkställts. Men det tänker man sig inte i denfolkomröstning som förestår nu.Vitsen med att de politiska partierna har ansvar iviktiga politiska frågor är att det är av dem man kanavkräva ansvar för besluten. Vi tycker attnuvarande ordning är till fyllest. Vi tycker också attsättet man har agerat på när man har lagt fram dethär utredningsförslaget i betänkandet ärotillfredsställande.Anf. 36 Tredje vice talman () replik:Herr talman! Vi är eniga om att de politiskapartierna har ett stort ansvar. Men jag kan väl fåspinna litet vidare på hur jag har tänkt mig det.Utskottets tillstyrkan av motionen innebär endastatt frågan skall utredas.Mina tankegångar är självfallet att man ytterligareskall betona de politiska partiernas ansvar, även isådana frågor som skall gå till folkomröstning. Detföljer av min tanke att man först skall fatta beslut iriksdagen. Då är frågan genomdebatterad, den harmanglats i utskotten och man har ett klart beslut.Sedan har man möjlighet att gå till folket och fråga:Vill ni ha det här eller vill ni inte ha det? Då har partierna markerat vad de tycker.Frågan är utredd. Det är klart vad folket skall taställning till.Catarina Rönnung är mycket belåten mednuvarande system. Hon säger att det inte ärnågonting som hindrar att de politiska partiernasäger att de skall respektera omröstningsresultatet.Jag bortser från att jag själv röstade för högertrafik.Oavsett hur man röstade den gången var enöverväldigande majoritet för nej-alternativet. Detkan vi inte bortse från. Sedan fattade ettbeslut om att vi skulle övergå till högertrafik. Dettycker jag i och för sig var bra. Men det var inte inågon god harmoni med det utslag somfolkomröstningen hade gett. Det kan man intepåstå.Vi hade en omröstning om ATP med tre linjer. Vihade en omröstning i kärnkraftsfrågan med treolika linjer: Nej till kärnkraft, ja till kärnkraft ochja eller nej till kärnkraft med förnuft, eller hur dethette. När omröstningen var klar visste man intevad folket hade beslutat. strider desom sysslar med sådana här frågor här i riksdagenom vad folket egentligen beslutadeNu får vi dess bättre bara ett ja- och ett nej-alternativ i den kommande folkomröstningen omEU. Men det är ingen garanti för framtiden,. Det jag menar är att om vi skallha folkomröstningsinstitutet inskrivet i grundlagen,skall det vara utformat på ett sådant sätt att det kanpraktiseras effektivt, men också anständigt.Anf. 37 ()replik:Herr talman! har pläderat förbeslutande folkomröstningar. Jag skulle vilja frågahur han har tänkt sig att procedurerna i riksdagenskall ske om man inför beslutandefolkomröstningar. Om kommer fram tillett beslut i solklar majoritet i en viss fråga skall dendärefter gå ut till folket och fråga om detta. Omfolket har motsatt åsikt måste frågan rivas upp iriksdagen och beslutsprocessen börja ånyo. Är detså har tänkt sig det? Det verkaronödigt krångligt, tycker jag.Beträffande de folkomröstningar som nämndes vardet väl en evig tur att den omröstning som föregickt.ex. införandet av högertrafik bara var rådgivande.Hade den varit beslutande kanske vi hade haft kvarvänstertrafiken än . Det hade inte varit tillgagn.Anf. 38 i (m):Herr talman! Jag har väckt en motion medanledning av detta betänkande. Men jag kommerinte att yrka bifall till densamma. Detta beror intepå att jag inte står bakom min motion, utan detbaseras på det faktum att jag som enskild ledamotav skall ha rätt och skyldighet attmotionera även om det strider mot den uppfattningsom majoriteten i mitt parti har. Sedan är det minskyldighet att inom partiet aktivt driva frågan i denriktning som jag vill. Men att påstå att jag har rättoch övriga i mitt parti har fel tycker jag är litet välövermaga.En del saker är bra i det här betänkandet, och dettyckte jag att utskottets ordförande mycket tydligtklargjorde. Det gällde de förlängda valperioderna.Man behöver inte understryka de argumenten mer,utan det han sade räcker och är bra.Herr talman! När propositionen kom och jag skrevmin motion efterlyste jag en analys och enförklaring av fördelarna med personval. Jagbegärde att de skulle redovisas i betänkandet. Menjag måste tyvärr konstatera att där inte står såmycket om fördelarna med ett personval. Man haribland sagt att det finns stöd i Personvalskommitténför ett ökat personval, men hur många haregentligen tillgång till dess betänkande? Manbrukar faktiskt i en proposition eller i ettbetänkande tala om varför man gör si eller så närdet handlar om en så pass stor förändring somdenna.Jag har självfallet inget emot att medborgarnasengagemang stärks eller att deras intresse förpolitiken förbättras. Frågan är: Hur skall mankunna mäta detta? Jag tycker att en faktor kan varavaldeltagandet. Om vi jämför valdeltagandet iandra länder, som har mer eller mindre avpersonval, med valdeltagandet i , visar dethelt klart att vi i , trots knappast någon formav personval, har haft ett mycket högtvaldeltagande, även om det har minskat någotunder senare år. Man skall inte räkna bort det närdet gäller måttet på medborgarnas intresse för ochengagemang i politiken.En annan sak som man däremot kanske borde göraför att öka medborgarnas intresse och minska dets.k. politikerföraktet är att lova litet mindre. Manborde bara lova sådant som man har en rimlig chansatt stå för. Man kan också sluta med sådanverksamhet som avslöjades för någon månadsedan, där i stort sett samtliga ungdomsförbund varinblandade. Personer som har säte ikammaren måste ha varit medvetna om detta. Detär hårda ord, men det var kvalificerat bedrägerisom man sysslade med för att få in mer pengar tillungdomsförbunden.Det är min bestämda uppfattning att man skall varapositiv till förändringar. Men förändringar skallbaseras på goda erfarenheter.