prot · GI0912 · 1994-10-20 00:00:00 — Den verksamheten har upphört närvi socialdemokrater åter tar ansvaret för politiken, ochdå särskilt den inriktning vi diskuterar , nämligennäringspolitiken.Det förslag som vi har fört fram ger de fastaspelregler som vi behöver för svenskt näringsliv.Investeringsbeslut är långsiktiga. Därför är stabila ochförutsägbara rättsregler viktiga i en god näringsmiljö.Vår avsikt är nu att ge klara och entydiga beskedom förutsättningarna för näringsverksamheten. på Socialdemokraternas initiativatt en parlamentarisk skulletillsättas för att säkerställa enigheten i energipolitikenoch skapa långsiktiga förutsättningar för näringslivoch hushåll.God lönsamhet är en nödvändig förutsättning fören konkurrenskraftigt näringsliv. Det är baralönsamma företag som kan ge fler trygga jobb, någotsom nu behövs. Det är bara lönsamma företag somförmår att generera kapital till investeringar. Vi villdärför verka för företag som är attraktiva förplacerare.Vi vill också verka för att företagen använder sinavinster till produktiva investeringar, till insatser somhöjer de anställdas kompetens och till införandet av enmodern arbetsteknik och arbetsorganisation.Företagens tillgång till krediter och riskkapitalmåste säkras. Här måste bankerna ta sitt ansvar, bl.a.genom att minska sina räntemarginaler.Produktutveckling och produktförnyelse måstestimuleras. Det kan ske genom att stödet tilluppfinningar och innovationer förbättras. Detsammagäller teknisk forskning och utveckling, något som ihög grad måste industrirelateras. Ett sammanhålletprogram för modern informationsteknologi skall nugenomföras.För att långsiktigt och uthålligt stärka det svenskanäringslivets konkurrenskraft måste utbildnings- ochkompetensnivån höjas i vårt land. Särskilda insatsermåste göras för att få fram fler naturvetare ochtekniker, inte minst kvinnor.De små- och medelstora företagen måste gesexportstöd och olika möjligheter för att snabbt nå enväxande marknad. Detta är särskilt viktigt om Sverigeblir medlem i den europeiska unionen, vilket jaghoppas att svenska folket i omröstningen den 13november kommer att säga ja till.Den förra regeringens utförsäljningar av statligaföretag kostade skattebetalarna åtskilliga miljarder.Det har också lett till svårigheter för andra företag påmarknaden att komma åt kaptial.Vi sätter nu stopp för ideologiskt motiveradeutförsäljningar av statlig egendom. Naturtillgångarskall inte säljas ut.Jag har fått många frågor under den debatt somhar varit. Jag kan alltså inte svara på alla dessa frågor.För knappt 14 dagar sedan, , avgavregeringen sin regeringsdeklaration. Många har härpekat på vad som har stått i regeringsdeklarationen,och jag ser det som positivt att man har läst den ochtagit den till sig. Men jag tror ändå att man skall gevår regering en chans att komma med förslag, så fårvi ta de stora, övergripande debatterna då.Vi socialdemokrater kan inte lova guld och grönaskogar, inte ens för företagen, men vi kommer attsätta tillväxten och produktionen i centrum, och vikommer att ägna stor möda åt att söka samverkankring såväl kortsiktiga som långsiktiga åtgärder förföretagandet och dess villkor.Den konfrontationspolitik som bedrevs av den nuavgångna regeringen har varit förödande för svensktnäringsliv. krävs det samtal, samförstånd ochsamarbete, och en sådan politik vill jag somordförande i näringsutskottet medverka till.Anf. 118 PER () replik:Herr talman! Låt oss hoppas att mer framgångsrik i sitt samarbete än hennespartiledare och statsminister, som ju har börjat medkonfrontation, i praktiken riktat mot samtligaoppositionspartier på högerkanten.Jag noterar också att den uppmärksamhet som harriktats mot privat näringsliv har handlat om höjdaskatter på riskkapital, höjd skatt för företagen, höjdskatt på innovationer och ett antal andra saker.Den näringspolitik som inteville ha under de gångna tre åren gick ut på att görautvecklingsfonderna till en företagarfolkrörelse, attskapa en teknikprovstiftelse för att sprida teknik frånhögskolor till småföretagen, satsningar på ökatriskkapital och nyföretagande, en satsning påinformationsteknologi med löntagarfondsmedel för attsprida vad som finns på Patent- ochregistreringsverket och från forskningen och för att fåbättre utbildning, en ny konkurrenslag, en avregleringav elmarknaden, en "het linje" för nyföretagare för attde skall ledas rätt i den djungel som finns, inrättandeav olika åtgärder för att öka tillväxten i småföretagen,skapande av en innovationsfond och en mångdubblingav satsningarna på industrirelevant forskning.Jag är överens med om att vibehöver 500 000 nya jobb i privata företag. Men dessaskapas inte genom att man chockhöjer beskattningenpå riskkapital och företag och genom att man tar bortpengar från satsningar på teknisk förnyelse,teknikspridning och forskning, de skapas inte genomatt man säger nej till privatiseringarna i sig - det ärdessa som och hartiodubblat tillgången på riskkapital till nyainvesteringar och nya företag.Anf. 119 ()replik:Herr talman! Per fortsätter i sammastil som under både sin tid i opposition och sin tid iregeringsställning. Därvidlag är det tydligen ingenskillnad på politikens innehåll.Jag vill ändå påpeka att vi har stöttat många av deförslag som har lagts fram under den gångnamandatperioden. Ett exempel ärkonkurrenslagstiftningen. Det finns en väldigt storenighet kring den och att den har betydelse för bådesvenska och europeiska förhållanden.När det gäller riskkapital är situationen litetmärklig. Den borgerliga regeringen ägnade sig underhela sin tid vid makten åt utförsäljningar och att göranya stiftelser och nya bolag. De bolag som bildades,och , köpte och sålde pengar av varandra.Jag har inte uppfattat att så väldigt många småföretaghar fått del av de här riskkapitalbolagen, utan de harägnat sig åt helt andra saker.Anf. 120 PER () replik:Herr talman! Jag har noterat det stöd vi har fåttfrån Socialdemokraterna när det gällerkonkurrenslagen, och det är jag glad för. Det råddestor enighet i kammaren kring detta, även om BirgittaJohansson kallar det "icke-politik".Jag noterar emellertid också bristen på förståelseför satsningen på teknisk förnyelse. Skall vikonkurrera med bra löner - och det vill jag att vi skallgöra - då är det kompetens och teknik vi skallkonkurrera med, och då måste vi satsa påindustrirelaterad forskning. Det är detSocialdemokraterna har motsatt sig.De har motsatt sig teknikprovstiftelserna, somskall försöka få ut idéerna till företag, de har motsattsig satsningarna på Industri- och nyföretagarfonden,de motsatte sig delar av förändringarna som syftadetill att få mer av folkrörelsekaraktär påutvecklingsfonderna, och de motsatte sig införandetav en innovationsfond för fria uppfinnare för att vidärmed skulle kunna få fram fler jobb och nyaprodukter i svenskt näringsliv.Samtidigt vill de återinföra en av västvärldenshårdaste beskattningar av riskkapital, det som skall gede nya jobben och de nya företagen, medan defortfarande vill ha någon form av skatteparadis vadgäller satsningar på fastighetsspekulation, det somdrev ner i finanskrisen med de svårigheter vifick och början på 90-talet.Anf. 121 ()replik:Herr talman! Per tog upp Industri-ochnyföretagarfonden. Det är riktigt att vi inte var heltöverens om hur den skulle fungera, men vi sade att viborde ge den en chans, eftersom vi såg att det var ettviktigt instrument för de nya företagen. Vi har av denanledningen inte motsatt oss allting, men vi har velatförbehålla oss rätten till en noggrann granskning.Konsekvensen av inrättandet av Industri- ochnyföretagarfonden var att Industrifonden försvann ochdärmed stödet till större företag, som också behövs.Det ena ger ju det andra. De stora företagen kangenerera jobb i de små och medelstora företagen. Detena får därför inte utesluta det andra. Jag sade i mittinledningsanförande att vi också behöver företag somtjänar pengar, så att man kan investera både i enmodern arbetsorganisation och i ny teknik.Jag kan notera att vi är överens också när detgäller informationsteknologi, och det bådar gott införframtiden, Per Westerberg.Anf. 122 ()replik:Herr talman! talade om behovetav fasta och långsiktiga regler. Det gäller förståsskatteregler, det gäller regler för småföretagen, ochdet gäller regler för den svenska energiförsörjningen.Företagen måste, menar vi i , få ettmer fullständigt ansvar för hela sin verksamhet ochför sina produkter under hela livscykeln. Det behövslagar och regler för att göra de här kraven tydliga ochmöjliga att upprätthålla. Företagen måste för sinlångsiktiga planering kunna lita på att dessa lagar ochregler inte ändras i onödan.En grön ekonomi kräver dessutom lagar och reglerför en god arbetsmiljö och för effektivt miljöskydd.Miljöpartiets krav på ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken handlar om att man skall underlätta föroch främja förnybar energi och användandet avförnybara råvaror. Det är i det sammanhanget vårskatteväxling kommer in i bilden.Det behövs också höga pant-, skrotnings- ochdeponeringsavgifter.Jag nämnde tidigare att företagens verksamhetmåste anpassas till kretsloppssamhället. Det betyderatt produkterna måste kunna hanteras utan fara förmiljö och hälsa under hela sin livscykel, från det attde utvinns tills de är uttjänta. Det behövs regler fördetta.Det behövs också regler för råvaruutvinning,regler som hindrar att naturresurser utvinns i störreomfattning än de återskapas. Vi måste återcirkulera deresurser som inte är förnybara.Jag vill fråga : När får företagenbesked om när kärnkraftsavvecklingen skall börja?Anf. 123 ()replik:Herr talman! Under den gångna mandatperiodenfanns inte med i riksdag, KristerSkånberg. Vi hade ändå en mycket stor och värdefulldiskussion om energipolitiken som ledde fram till attvi tillsatte en på förslag från bl.a.Socialdemokraterna.Kärnkraftsavvecklingen finns med som en bit ihela . Jag hoppas attEnergikommissionen, som skall vara färdig kring densista , kommer fram med förslag somgör att vi får en hållbar utveckling av miljön iframtiden.Anf. 124 ()replik:Herr talman! Jag är medveten om attEnergikommissionen också skall belysa möjligheternaför kärnkraftsavvecklingen. Men vi väntar nu sedanväldigt på tillräckligt klara besked.Kraftföretagen har tydligt visat att man inte accepterarnågra andra besked än lagar. De bryr sig inte såmycket om övriga uttalanden från riksdag.Det behövs stiftande av lagar på detta område. Detbehövs också beslut om när de förstakärnkraftsreaktorerna skall avvecklas. Jag kanrekommendera att man börjar med 1 ochnågon av reaktorerna i . De är för övrigt i sådåligt skick att det egentligen är att kasta bort godapengar efter dåliga att reparera dem.Låt mig sedan återgå helt kort tillkretsloppssamhället. Det är viktigt att verksamheten ivåra företag inte ger utsläpp och restprodukter som ärskadliga för miljö och hälsa. Utsläpp av avfall direkttill naturen eller i form av tillverkade produkter fårbara ske i sådana kemiska former som naturen kanhantera och inte i högre doser eller koncentrationer änvad naturen hinner hantera. Detta måste företagen fåklara och entydiga besked om. harkommit långt på detta område och behöver politisktstöd för att komma längre. De behöver ökaduppmärksamhet från riksdag.Anf. 125 ()replik:Herr talman! Jag tror inte att vi skall lagstifta omallt i riksdag, , och kanskeframför allt inte om när kärnkraften skall avvecklas.Jag tycker att den skrivning som finns iEnergikommissionen är tillräckligt kraftig för att visaatt vi tar resultatet av folkomröstningen på stort allvar.Vi har som målsättning att kärnkraften skall varaavvecklad år 2010.Jag kan inte sätta ut ett datum när man skallbörja att avveckla kärnkraften eftersom vi har som har till uppgift att se över justdenna fråga. Det bör också ske i största samförstånd.Anf. 126 () replik:Herr talman! Jag ser positivt på det uttalande omsamverkan som gjorde. Det behövssamverkan för att få ett bra näringslivsklimat i det härlandet. Men då gäller det också att det blir ett braklimat både för företagen och för företagarna. Ismåföretagen går det ofta inte att skilja mellanföretagen och företagarna. Det är många gångersamma människor. Det är viktigt att det blir ett braklimat för både och.Det behövs fasta spelregler. Jag är helt överensmed om det också. Men jag tyckeratt det rimmar litet illa när ni säger att ni skall rivaupp olika beslut, t.ex. om skattesänkningar.Birgitta säger också att det behövs engod lönsamhet som det behövs en godkonkurrenskraft. Vi har gjort konkurrensbefrämjandeskattesänkningar för småföretagen med 13-14miljarder, och det gäller enbart småföretagen. Är deträtt att riva upp detta och öka skatterna för dem? Jag skulle vilja ha svar på det.Sedan har vi detta med riskkapitalförsörjningen.Vi kommer att behöva mycket riskkapital under denärmaste åren, ungefär 100 miljader . Då gällerdet också att man ger förutsättningar för riskkapitaletoch att man inte försämrar möjligheterna att få det.Riskkapitalavdraget är en sak, men det gäller också har möjlighet att via börsen få in pengar tillföretagen. Det är inte på något sätt suspekt. Det är braatt satsa pengar i svenska företag.Jag hörde att man tog upp det norska exemplet iskattedebatten. De norska socialdemokraterna haravskaffat dubbelbeskattning. Sedan gick utoch uppmanade folk att köpa aktier i norska företag.Jag önskar att man sade så i också. Köp aktieri svenska företag, det behövs för att få in pengar.Det finns många saker som är nödvändiga för attklara företagsamheten . Det skulle vararoligt att få höra syn på detta.Anf. 127 ()replik:Herr talman! Jag ser positivt på att att vi skall kunna samarbeta.Företagen och företagarna har i regel ocksåanställda. Vi får inte glömma det. De anställda harockså rätt att känna trygghet och rätt att ställa krav påsin arbetsorganisation och på sin arbetsmiljö. Det ärett samspel mellan flera än bara mellan företagare ochföretag.Små företag behöver också kunder för att kunnaavsätta sina produkter. Det är det största bekymret justför småföretagarna. Med en bra ekonomisk politikkan vi stimulera så att företagarna får avsättning försina produkter.Anf. 128 () replik:Herr talman! Att få en stimulans är en del i dethela. I och med att högkonjunkturen är på väg nu gårde inhemska företagen också ganska mycket bättre.Jag har träffat många svenska företagare på deninhemska marknaden som säger att de har mycket attgöra. De har en bra orderingång. Det gör också att dekommer att investera.Men frågan är fortfarande vilka spelregler vi skallha. Det behövs fasta långsiktiga spelregler för att manskall våga satsa och investera. Innan man får klart försig vilka spelregler som gäller väntar man ochavvaktar. Det gör att lågkonjunkturen förstärks. Jagtycker att det är viktigt att man ger signaler om vadsom skall hända med skatterna. Kommer de att varakvar som de är eller kommer ni att höja dem? Vadkommer ni att göra när det gäller riskkapitalet?Kommer ni att ändra där? Detta är viktigt.Jag tänker också på uppfinnare och innovatörer.Vi anslog 500 miljoner till Innovationscentrum. Detsade Socialdemokraterna nej till. Kommer det att fåvara kvar eller vad skall ni göra med det?En sak som också är viktig är forskning ochutbildning. anslog vi 8 miljarder avlöntagarfondspengarna till just forskning ochutbildning. Det är en mycket viktig bit för det svenskanäringslivet. Över hälften av detta skulle gå tillindustrirelaterad forskning. Vad kommer ni att göramed detta? Kommer ni att minska anslagen dit?Detta är åtgärder som är mycket viktiga för ett branäringslivsklimat i . Det skulle vara roligt attfå svar på detta av . 129 ()replik:Herr talman! ställer en massafrågor till mig. Jag sade redan i mittinledningsanförande att jag inte har svar på dem i dag.Den 7 oktober avlämnades regeringsförklaringen. Denär ju noga läst. Den ger en vägledning. Vårtvalmanifest om den ekonomiska politiken är väl inteheller någon hemlighet. Jag utgår ifrån att vi fårmöjlighet att återkomma i debatter när propositionerpå de olika områdena läggs fram.Anf. 130 ()replik:Herr talman! Jag är också glad för den mjuka tonsom har valt för den härdiskussionen. Jag har självfallet också en stor respektför den respit man vill ha innan man kan komma medfullständiga förslag.Jag har ändå några frågor mot bakgrund av detsom vi har resonerat om tidigare, nämligen att vi harfå små företag i i en internationell jämförelse.Vår gemensamma fråga är hur vi skall få flera företagoch hur vi skall möjliggöra för befintliga att växa.Kan en fördubblad beskattning på riskvilligtkapital som satsas i företag leda till fler och växandeföretag? Jag tycker att det är en viktig fråga attdiskutera.Jag undrar också om har någoninformation att komma med när det gällerSocialdemokraternas inställning till möjligheten tillriskkapitalavdrag för investeringar i småföretag.En annan fråga handlar om sammansättningen avNäringslivsrådet som statsministern levererade isamband med sin regeringsförklaring. Den kom judirekt i anslutning till regeringsförklaringen. När fårvi reda på sammansättningen av det småföretagsrådskall komma?Nästa fråga är möjligen litet udda. harbeslutat om en utförsäljning av en rad statliga företageftersom vi tyckte att riksdag och regering skall hållasig till att sätta upp spelreglerna. Sedan skall andraagera på planen.De här besluten mötte ett starkt motstånd frånsocialdemokratin. Frågan är då: Kommersocialdemokratin, om marknadspriset vid någontidpunkt understiger statens försäljningspris, att ånyoköpa in dessa företag för skattebetalarnas pengar?Anf. 131 ()replik:Herr talman! vill få uppgift omsmåföretagarrådets sammansättning. Vi kommersäkert inom en eller kanske att få reda pådetta. Jag tycker att det är viktigt att vi får både ett rådför större företrädare för näringslivet och ettsmåföretagarråd som kan ge synpunkter på denfortsatta hanteringen av de för oss alla så viktigapolitiska frågor som rör näringslivet.När det gäller utförsäljning av statliga företag harvi sagt att vi skall sätta stopp för de ideologisktbetingade utförsäljningar som pågått . Naturliga strukturförändringar inomföretagsamheten har vi aldrig motsatt oss. Självklartkommer vi att från gång till gång främja de lösningarsom är de bästa för svenskt näringsliv, oavsett om detgäller statliga företag eller inte.Anf. 132 ()replik:Herr talman! Jag tackar för de svaren ochinväntar med spänning namnen på de personer somkommer att fungera som en rådgivande panel försocialdemokraterna i småföretagarfrågor. Jag tror somBirgitta att det är oerhört viktigt att maninte enbart lyssnar på de stora företagen, som harmäktiga företrädare också i andra sammanhang, utanockså på dem som själva har startat och driversmåföretag.Utförsäljning av statliga företag är för mig igrunden inte någon ideologisk fråga utan är en frågaom vad som är mest lämpligt. Jag tror att privataföretag i regel fungerar bättre än statliga, och jag serstaten som den part som har den lagstiftande rollenmedan företagare har rollen att agera på en marknadsom lagstiftaren drar upp reglerna för.Anf. 133 ()replik:Herr talman! Jag vill bara i denna debattsäga att vi socialdemokrater inte kommer att sälja utnaturtillgångar.UtbildningspolitikAnf. 134 (m):Herr talman! harsvenskt utbildningsväsende reformerats i en radavseenden. Syftet har varit att nå bättre resultat.Kraven på gedigna kunskaper ökar som en följd avbl.a. den snabba tekniska utvecklingen ochinternationaliseringen.En bärande idé i förändringsarbetet har varit attdecentralisera ansvar och beslut och att skapautrymme för kreativitet och mångfald. Rader avdetaljerade föreskrifter och regleringar har tagits bort.Målstyrningen har renodlats, och utvärderingsarbetethar utvecklats. Rätten och möjligheterna att väljaskola har vidgats.Det är min bestämda övertygelse att detta är enriktig inriktning av politiken. Av den utvecklingsplansom den förra regeringen lade på bordframgår ett antal frågor som vi moderater anserviktiga att arbeta med . Dethandlar om uppföljningen generellt,ledarskapsutbildning, kursplaneutveckling,gymnasieskolans kursutformning, elever medsärskilda behov, invandrarbarnens kunskaper isvenska, skolstarten, datoranvändningen och en heldel annat. Därutöver kommer en nödvändig översynav lärarutbildningen. De nya läroplanerna,utredningen om yrkeslärarnas kompetens och detillkortakommanden som redovisats av Skolverketvisar att det finns en hel del att göra.Frågan är emellertid vilka ambitioner den nyaregeringen har på skolområdet. har signalernabara handlat om att riva upp det som redan är gjortoch införa förbud.Jag är inte förvånad över att en sänkning avbidragen till fristående skolor och ett förbud motelevavgifter är det första den nya skolministernplanerar. Efter en valrörelse där socialdemokraternakonsekvent förtalat och spritt osanningar om defristående skolorna är det logiskt. Men det är torftigt,mycket torftigt, i av kraftigt ökatkunskapsbehov.Att de fristående skolorna bygger på ett folkligtengagemang, lärares pedagogiska kompetens och viljatill förnyelse har tyvärr inte nått så mångasocialdemokrater. Men till de fördomsfria påvänsterkanten - om det nu finns några sådana - villjag ändå ge ett litet tips: Gör åtminstone ett besök iKonsums friskola på Söder! Man bits inte där.Efter de senaste dagarnas olika socialdemokratiskautspel tror jag också att vi här i debatten måste sorteraupp begreppen. Uttrycket skolpeng används iåtminstone två skilda sammanhang. I båda fallenhandlar det om viktiga frågeställningar.Dels handlar det om att många kommuner införtskolpeng, dvs.. fördelar de kommunala pengarna tillde egna skolorna i schabloniserad form. Jag harförstått att socialdemokraterna ogillar detta.Skolministern tog upp frågan och aviseradeåtgärder.Jag skulle vilja ha ett besked från skolministerYlva när regeringen avser att komma meden proposition om detta samt en kommentar till attfinansminister deklarerat att det inte ärtänkt att återinföra sektorsbidrag. Regeringen kan juknappast sitta på båda stolarna , ochkommunerna, som är mitt uppe i sitt budgetarbete,måste få besked om eventuella inskränkningari kommunernas rätt att fördela medel. Intressant attveta vore också om det finns fler typer avfördelningssystem än skolpeng somsocialdemokraterna ogillar och därför avser attförbjuda.Det andra sammanhanget då det talas om skolpenggäller att godkända fristående skolor har rätt tilloffentligt bidrag motsvarande av denkommunala genomsnittskostnaden.Socialdemokraterna vill avskaffa bidragsgarantin,sänka nivån på bidragen och förbjuda skolorna att taut avgifter.Tusentals elever och föräldrar är med rätta oroade.Många fristående skolor klarar helt enkelt inte avkraftigt sänkta bidrag. Det handlar om mer än200 skolor över hela landet, alltifrån ochTysslinge till , som jag själv kommer ifrån.Över hela finns skolor och mängder ochoroade människor. Sänkta bidrag eller inga bidrag allsi kombination med ett förbud mot avgifter är enmycket brutal politik. Många skolor kommer att slåsigen. Särskilt svårt blir det för skolor som har enspecialinriktning eller arbetar med elever som harsärskilda behov. Jag tänker t.ex. på Ängkärrskolan iSolna, som drivs av för ordblindabarn. Socialdemokraterna må tala om rätten att väljaskola, men för flertalet blir det aldrig möjligt med denpolitik ni för.Det har sagts förr, och det är tyvärr fortfarandesant, att den socialdemokratiska skolpolitiken mesthandlar om att inskränka elevers och föräldrarsmöjlighet att välja skola och utbildning. Inställningentill de fristående skolorna är det tydligaste exemplet.Jag har tyvärr inte kunnat notera någon omsvängning iden frågan.Jag vill i dagens debatt inte gå in på detaljer. Jagbegär inte att socialdemokraterna ännu skall kunnaförenas om någon konsekvent politik, men jag skullevilja ha ett besked från skolministern om närförslagen om försämrade möjligheter att välja skolakommer.Anf. 135 ():Herr talman!