prot · GH0949 · 1994-01-11 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:49Tisdagen den 11 januariKl. 14.00--15.131 § AvsägelseTalmannen meddelade att Hans Kaijser (fp),, anhållit om att fr.o.m. den 1 januari 1994bli entledigad från uppdraget som ersättare förledamot av riksdagen.Kammaren biföll denna avsägelse.2 § Meddelande om svar på interpellationTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 1993/94:68Till riksdagenBeträffande interpellation 1993/94:68 av LennartFridén, ''Rätten till genmäle i massmedia'', får jagmeddela att jag inte kunnat besvara denna frågainom föreskrivna fyra veckor.Skälet härtill är att jag var sjuk på den utsattadagen. Jag kommer att besvara interpellationenden 20 januari 1994.Stockholm den 20 december 1993Reidunn Laurén3 § Svar på fråga 1993/94:268 om sysselsättningför flyktingar som väntar på uppehållstillståndAnf. 1 Kulturminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen är beredd att uppdra åtskogsvårdsorganisationerna att i samråd medInvandrarverket skapa sysselsättningstillfälleninom natur- och fornvård för asylsökande somväntar på beslut i tillståndsfrågan.Svaret på frågan är nej.Det är som svarar förmottagandet av asylsökande och ser till att de geslämplig sysselsättning under väntetiden.Invandrarverket har arbetat eftermycket ambitiösa riktlinjer för att beredaasylsökande meningsfull sysselsättning. riktlinjer skall verksamheten inriktas på attden enskilde asylsökande tar ansvar för sin dagligaförsörjning, att ge asylsökande en aktiv roll i dendagliga skötseln av förläggningen samt att erbjudaaktiviteter som så långt som möjligt är till nytta förasylsökande oavsett utgången i asylärendet.Regeringen anser det vara självklart att de somvistas på förläggning skall delta i arbetet påförläggningen, exempelvis när det gäller städningoch smärre reparationer. I den proposition ommottagandet av asylsökande och flyktingar somregeringen överlämnade till läggsprincipen om arbete fast. Detföreslås att skall erbjudaasylsökande någon form av sysselsättning underväntetiden.Regeringen finner det angeläget attInvandrarverket vidareutvecklar sitt program förorganiserad verksamhet för asylsökande. Samtidigtvill jag understryka att det finns möjlighet attanställa asylsökande på den öppnaarbetsmarknaden om det kan antas att beslut itillståndsärendet kommer att dröja mer än fyramånader.Det är således en uppgift för attordna med lämplig sysselsättning för asylsökande.Invandrarverket har möjlighet attkomma överens med exempelvisskogsvårdsorganisationer omsysselsättningstillfällen inom natur- ochfornminnesvård. De verksamheter som harförekommit har också i stor utsträckning rörtuppgifter inom just natur-, landskaps- ochfornminnesvård. Inom dessa områden torde detäven i fortsättningen finnas arbetsuppgifter. Iprincip bör det i dessa fall vara fråga omverksamhet som annars inte skulle bli utförd.Något särskilt uppdrag från regeringen tillskogsvårdsorganisationerna rörandesysselsättningstillfällen för asylsökande är inteaktuellt.Anf. 2 ():Fru talman! Jag beklagar det kategoriska avslagetfrån kulturministern i denna fråga. Det ärbesvärande att människor som inget hellre vill änatt få göra ett bra dagsverke i princip inte tillåtsgöra mer än att bädda sina egna sängar. närstaten i alla fall betalar ersättning till dessamänniskor borde de få arbete. Det är inte alls frågaom arbetsskygga individer utan om människor somvill sätta i gång och jobba.Kulturministern säger att har möjlighet att komma överens medskogsvårdsorganisationerna i dessa frågor. Men idetta fall krävs det faktiskt att AMS ställer resursertill förfogande för att ersätta arbetsledningen ochen del andra kostnader. Därför krävs detkommunikation mellan ministrarna i regeringen,eller i varje fall mellan ministerierna, för attproblemet skall kunna lösas.Anf. 3 Kulturminister ():Fru talman! Det handlade inte om avslag på självasaken. Frågan som ställdes gällde om jag skulle geett särskilt uppdrag till skogsvårdsorganisationernaatt genomföra verksamheten. Det jag konstaterarär att det inte behövs något sådant uppdrageftersom redan har denna uppgift.Därtill kommer att regeringen lade fram enproposition här i bara för någon månadsedan som mycket kraftfullt understryker att detskall erbjudas någon form av sysselsättning underväntetiden. Då är det inte bara fråga om att bäddasängar, för det kan man inte sysselsätta sig med heladagen. Tvärtom understryks det mycket kraftfulltatt det också skall vara fråga om andraverksamheter.Vi utgår från att normalt sett inteskall behöva betala för att man ställer upp medpersoner till denna form av sysselsättning.Invandrarverket har drivit projekt tillsammans medSkogsvårdsstyrelsen, ochRiksantikvarieämbetet som varit mycket bra.Enligt min uppfattning var det något dyrt. Mantvingades faktiskt betala för att människornautförde ett arbete.Jag delar helt och hållet om att det är ett viktigt område. Det ärbra projket. Man bör fortsätta med dem. Detkommer Invandrarverket också att göra, och därförbehövs det inte något särskilt uppdrag frånregeringens sida.Anf. 4 ():Fru talman! bedriver ettganska intensivt utbildningsprojekt vad gällerkulturminnesvård i skogsbruk. 35 000 personer harutbildats . Vi kräver att detta projekt följsupp. Det finns mängder med arbetsuppgifter iskogen som inte alls är lönsamma för den som ägerskogen och som på det sättet inte alls hotar övrigarbetskraft.Berit Rollén på har undersökt hursysslolöshet kontra arbete påverkar flyktingarna.Det har visat sig att de som är i arbete har betydligtbättre psykisk hälsa och mindre sjukdom. Det ärviktigt bara av rent mänskliga skäl attverksamheten kommer till stånd.Skogsvårdsstyrelsen kan sysselsätta 3 000--4 000invandrare på en gång. Det finns objekt och ledigarbetskraftskapacitet. Det är viktigt att man får tillstånd denna korsbefruktning mellan goda krafter isamhället.Anf. 5 Kulturminister ():Fru talman! Som jag sade har det funnitsprojekt där ochInvandrarverket har samarbetat. Jag är alldelesövertygad om att den kontakten fortsätter. Detfinns alltså ingenting -- inga regler eller någontingannat -- som hindrar att denna verksamhet kommertill stånd. Jag utgår ifrån att så kommer att ske.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på fråga 1993/94:271 om ansökan omsvenskt medborgarskapAnf. 6 Kulturminister ():Fru talman! har frågat mig vad jagavser att vidta för åtgärder för att en invandraresom saknar pass skall kunna få svensktmedborgarskap. Bakgrunden är att det har kommittill frågeställarens kännedom att en person som dåhan fått permanent uppehållstillstånd inte kunnatförete andra identitetshandlingar än ett körkortsenare inte kunnat få svenskt medborgarskap medanledning av att hans identitet inte ansetts varastyrkt.Enligt lagen om svenskt medborgarskap kan enperson på ansökan tas upp till svensk medborgareom denne uppfyller vissa krav. Det finns alltså intenågon absolut rätt att få bli svensk medborgare. Engrundläggande förutsättning för att en person skallkomma i fråga för svenskt medborgarskap är attdennes identitet är fastställd.Naturligtvis kan andra dokument än pass varatillräckliga för att identiteten skall anses varafastställd. Körkort kan godtas i vissa fall. gör en samlad bedömning av alladokument som en sökande företer, och densökande ges också möjlighet att komplettera medytterligare material för att identiteten skall kunnafastställas.Det är helt naturligt att det inte går att ställa upplika starka krav på att identiteten skall var styrkt föratt en person skall beviljas uppehållstillstånd. Enasylsökande som har skyddsbehov måste kunna fåskydd trots att han eller hon inte har dokument somstyrker identiteten. Ett uppehållstillstånd kandessutom återkallas om utlänningen lämnatoriktiga uppgifter.Däremot måste i största möjliga utsträckningundvikas att en person erhåller svensktmedborgarskap under falsk identitet då ett sådantbeslut inte kan återkallas. För att detta i möjligastemån skall undvikas är myndigheterna mycketrestriktiva när det gäller att bevilja medborgarskaptill personer med ofullständigt dokumenteradidentitet.Sammanfattningsvis anser jag inte att det finnsanledning för regeringen att nu vidta några åtgärderpå detta område.Anf. 7 ():Fru talman! Jag vill tacka kulturministern försvaret.Upprinnelsen till frågan är att en god vän till migringde i förtvivlan ochberättade att en bekant till honom -- också syrian --hade fått avslag på sin ansökan om svensktmedborgarskap. Denne person är cyrian ifrånLibanon och har haft permanent uppehållstillståndi . Han har skött sigoklanderligt.Varför får han då inte svenskt uppehållstillstånd?Jo, vid kontakt med åberopadesett brev från den 24 november1993. En bekant till mig kände till att andracyrianer på samma grund hade beviljats svensktmedborgarskap en månad tidigare. Jag tyckte attdet hela verkade litet märkligt och gjorde därför endel sonderingar. Jag pratade med kolleger här ihuset och med jurister och fick då veta att det hadeskett en ökning av den här typen av ärenden undersenare tid. En kurd från t.ex. fick intesvenskt medborgarskap, men hans betyg duger föratt komma in på läkarutbildning. Han känner sig ialla avseenden som svensk och har för avsikt attstanna här. En sydafrikan som har permanentuppehållstillstånd ville inför de nyaförhållandena i resa tillbaka. Meneftersom många av hans gamla fiender finns kvaroch han därför inte kände sig trygg, ville han ha ettsvenskt medborgarskap i botten. Han förvägradesdetta eftersom hans identitet inte ansågs styrkttidigare.Jag anser att den bedömning som gjordes när dessapersoner fick permanent uppehållstillstånd måsteligga i botten. Detta har drag av retroaktivlagstiftning, något som i svensk rättstradition ärfrämmande.Utlänningsnämnden som har utfärdat brevet frånden till är ocksåöverprövningsmyndighet. Ser inte kulturministernnågra problem i detta? Om de skall kunna ge ettbifall måste de underkänna sina tidigare beslut.Anf. 8 Kulturminister ():Fru talman! Det är inte alldeles säkert att det gåratt jämföra olika fall, även om personerna kommerfrån samma länder, därför att man kan ha ävenandra handlingar som indikerar eller styrker vilkenidentitet en person egentligen har.Det som säger var ett brev frånUtlänningsnämnden till är alltsåfråga om ett beslut i ett ärende, vilket blirpraxisbildande naturligtvis för Utlänningsnämndensjälv men också för . Man säger attenligt bedömning kan ettutländskt körkort normalt inte styrka en personsidentitet. Detta lämnar ändå en öppning för attkökort också kan användas och då kansketillsammans med andra handlingar.Vad nu säger om att dehandlingar som företes när man får permanentuppehållstillstånd också skall ligga till grund förmedborgarskapet tror jag inte är särskilt klokt.Egentligen skulle det innebära att man skullekunna bevilja medborgarskap närpermanent uppehållstillstånd beviljas.Som jag sade i mitt svar är det viktigt att ge skyddtill de personer som kommer hit och söker skydd,även om de inte till fullo kan företeidentitetshandlingar när de efter någon, ett pareller får sitt uppehållstillstånd. Därförtror jag att den praxis som vi har är riktig, att detställs mindre krav vid givande av det permanentauppehållstillståndet än vid beviljande avmedborgarskap.Till detta vill jag lägga att är väldigt liberaltnär det gäller att ge utländska medborgare svensktmedborgarskap. Det tar att fåmedborgarskap, och det ges under förutsättning attde grundläggande villkoren mot vandel ochliknande uppfylls.Anf. 9 ():Fru talman! Jag tycker självfallet inte att man skallfå svenskt medborgarskap när man fårpermanent uppehållstillstånd. De andrakriterierna, tiden som en sökande skall ha haftuppehållstillstånd och framför allt den sökandesvandel, skall vara de mest avgörande. Som jag sademåste det vara väldigt svårt för en person att efter6, 8 eller styrka sin identitet, vilket var falleti ett av de nämnda ärendena, om man inte harkunnat göra det när man reste in. Dessa personerhamnar så att säga i en moment 22-situation, där deinte på något sätt kan få en nationell identitet somde eftersträvar.Kulturministern svarade inte på min senaste fråga,om det inte kan anses som ett dilemma förUtlänningsnämnden att den har fattat detpraxisbildande beslutet som den äröverprövningsmyndighet. I stället vill jag då frågaom inte kulturministern kan tänka sig att lyfta någraav dessa ärenden till regeringsnivå för prövning såatt det kan bli en ny praxis och en ny bedömning.Anf. 10 Kulturminister ():Fru talman! Jag ber om ursäkt för att jag inte togupp den nämnda frågan. Om regeringen skall fattabeslut genom icke vägledande praxis sker det påinitiativ av våra myndigheter. Antingen kanInvandrarverket självt eller Utlänningsnämndenlämna över ärenden till regeringen om de anser attde behöver ha ett praxisledande beslut. Regeringenkan alltså inte på eget initiativ ta till sig ärenden.Den lagstiftningen är ganska ny, eftersomUtlänningsnämnden är ganska ny. Jag tycker attdetta är ett riktigt förfarande. I annat fall skulle detförmodligen leda till att regeringen fick övertaväldigt många ärenden, eftersom det finns mångasom ställer krav på ytterligare instans att vända sigtill precis som nu gjorde,nämligen att regeringen skulle ta till sig dettaärende. Ärendet har väl inte fått någon annanbehandling än vad som är normalt, nämligen attInvandrarverket i första instans fattar beslut och attUtlänningsnämnden sedan gör en överprövning.Anf. 11 ():Fru talman! Kulturministern själv säger attärendena inte är jämförbara. Men ändå ärUtlänningsnämndens beslut praxisbildande förmånga olika typer av ansökningar med olikagrunder. Det kan vara betyg eller körkort somligger till grund för identiteten. Beslutet från den 24november 1993 uppfattas som en skärpning avbedömningsgrunderna för att få svensktmedborgarskap. Av just det skälet tycker jag att detvore bra om regeringen hade något att säga ifrågan. Om regeringen kunde skapa ny praxis ifrågan tror jag att det skulle lösaUtlänningsnämndens problem att själv behövaunderkänna sina tidigare beslut.Anf. 12 Kulturminister ():Fru talman! Det är fastlagt i lagstiftning denordning som praxisbeslut skall bildas här i landetnär det gäller asylärenden och utlänningsärendenöver huvud taget. Det innebär att Invandrarverketär första prövningsinstans. in om den klagandeöverklagar till av missnöjemed beslut. Det är så praxisbildas, precis som gäller vid domstolsverksamhet,där naturligtvis inte justitieministern griper in omdet finns synpunkter på ett ärende. Då ändrar mani stället lagstiftningen. Det är den form avpraxisbildande som gäller, så det är inte något meruppseendeväckande eller annorlunda än i andraärenden.Anf. 13 ():Fru talman! Jag har uppfattat kulturministern somen lyssnande och reflekterande person, så jag villvädja till henne att låta förnuftet råda. När praxisutvecklas på det här sättet är det nästan fråga omen lagändring. I detta fall har alltså körkort gälltfram , men gäller intedärefter. Denna ändring har karaktären avretroaktiv lagstiftning. Därför finns det skäl förkulturministern att titta närmare på några av dessaärenden.Jag vet att många av dessa personer inte vill någothellre än att få en nationell identitet. Deeftersträvar en naturalisation. Barnen i en av familjerna kan t.ex.inte följa med på utrikes skolresa, därför att de intekan förete några handlingar -- även om det kanskeinte är det värsta. I många fall är de tvingade attstanna här, och de kan inte leva ett fullt normalt liv,trots att de har arbetat och betalat skatt i iuppemot , som i ett av fallen.Anf. 14 Kulturminister ():Fru talman! Jag är inte säker på att det här beslutetskall uppfattas som en radikal förändring av praxis.Däremot är det fråga om en precisering. Man haralltså preciserat att enbart ett körkort normalt settinte skall vara en identitetshandling, eftersom detinte sker identitetsprövning när körkort utfärdas.Det varierar naturligtvis från land till land.Fortfarande kan körkortet, särskilt tillsammansmed andra handlingar, vara ett dokument somanvänds vid identifiering av den sökande.Jag tror , fru talman, att det är ganska viktigtatt vi ser till att vi vet vilka de människor är som blirsvenska medborgare.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1993/94:263 om historiskaarrendenc1 > Anf. 15 Statsrådet (-):c0 > Fru talman! har frågat mig närregeringen kommer att framlägga proposition omfriköpslag för historiska arrenden.1990 års arrendekommitté har i två betänkandenlämnat förslag till vissa lagregleringar påarrendeområdet. I det ena betänkandet (SOU1991:85) presenteras förslag till en lag omfriköpsrätt vid historiska arrenden. Det andrabetänkandet (SOU 1992:109) innehåller förslag tillregler om skydd för jordbruksarrendatorersinvesteringar på arrendestället samt vissaytterligare förändringar på skilda områden inomarrendelagstiftningen. Betänkandena harremissbehandlats i ett sammanhang, ochregeringen avser att under vårriksdagen 1994 läggafram en proposition som behandlar de förslag somhar presenterats i de båda betänkandena.Eftersom jag inte kan föregripa den beredning somnu pågår inom är jag fördagen inte beredd att gå närmare in på innehållet iden kommande propositionen.Anf. 16 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet för svaretpå min fråga. Som framgår av denna har dettaärende behandlats på ett minst sagtotillfredsställande sätt. Att ett ochentydigt riksdagsbeslut inte verkställs är givetvishelt oacceptabelt. Det har också skapat storförstämning och upprördhet hos de mångaarrendatorer som haft anledning att förvänta sig attbeslut fattade i riksdag skall följas. Genomatt så inte skett föreligger det en mycket stor riskför att trovärdighet som landets högstabeslutande organ allvarligt har urholkats.Det har från jordägarnas och vissaregeringsföreträdares sida tidigare hävdats attäganderätten allvarligt skulle inskränkas omfriköpsrätt infördes. Denna myt har dockpunkterats ganska effektivt av 1990 årsarrendekommitté, som motiverar sitt enhälligabeslut att förorda sådan friköpsrätt för historiskaarrenden på följande sätt:''Grunden för den föreslagna inlösenrätten kan ikorthet beskrivas så, att i ett fall där arrendeställeti generationer bebotts och brukats av arrendatorertillhörande samma släkt, har arrendatorerna ochderas familjer fått mycket starka såväl ekonomiskasom personliga bindningar till arrendestället medanmotsvarande bindningar typiskt sett är betydligtsvagare på jordägarsidan, varför förhållandena påbrukarsidan motiverar att den nuvarandearrendatorn ges rätt att få nyttjanderättenomvandlad till äganderätt. ''Jag förstår att statsrådet inte kan gå in på detaljerinför en kommande proposition, men eftersomlagutskottet har använt samma motivering i ett ochett halvt år, dvs. att frågan beredsinom , vore det värdefullt att få ennärmare precisering i tiden: När kan vi få den härpropositionen under vårriksdagen? Det viktigasteav allt är: Kommer propositionen att innehålla ettklart förslag om friköpsrätt för historiska arrenden?c1 > Anf. 17 Statsrådet (-):c0 > Fru talman! Jag vill först tillrättalägga en sakbeträffande . BengtSilfverstrand har som bakgrund till sin fråga angettatt enhälligt har förordat enfriköpsrätt vid historiska arrenden. Det ärmissvisande, enligt min mening.I uppdrag ingick inte attöverväga om det borde införas en friköpsrätt ellerinte. I den hemställan från lagutskottet somriksdagen biföll tillkännagavs att en friköpsrättborde införas och att det fick ankomma påregeringen att utforma förslag till lagstiftning. Ikommitténs uppdrag har alltså bara ingått attutarbeta ett förslag till friköpslag. Det borde ocksåsägas.I övrigt frågar när enproposition kommer att läggas fram. Jag kan intesäga det bestämt , därför att arbetetpågår för fullt just . Jag skulle tro attpropositionen kan läggas fram i mitten på våren.Jag är naturligtvis väl medveten om riksdagensbeslut, och den kommande propositionen skallsjälvfallet utarbetas med hänsyn till det.Anf. 18 ()Fru talman! Det har möjligen uppstått ettmissförstånd i fråga om vad som har varitArrendekommitténs mandat, men det kan jag ocksåprecisera. Om beställer ett förslag omfriköpsrätt och en enhällig kommitté sedan läggerfram ett sådant förslag, är det ytterligare ett starktskäl, på ett mycket gediget underlag, för regeringenatt fatta ett beslut. Det råder inte något som helsttvivel om att riksdagsbeslutet är en beställning omfriköpsrätt.Det är ett mycket begränsat antal människor somberörs. Det har förelegatmöjlighet för frivilliga överenskommelser, och närså inte har skett tycker jag att ansvaret faller särskilttungt på oss politiker. När har fullgjortsin uppgift hoppas jag verkligen att regeringen nukommer med ett förslag.Får jag tolka svaret så att det kommer ett direktförslag om friköpsrätt och att detta är ettfullföljande av det entydiga riksdagsbeslutet från1989?c1 > Anf. 19 Statsrådet (-):c0 > Fru talman! Det kommer alltså ett förslag undervårriksdagen. Jag har inte möjlighet att gånärmare in på vad förslaget kommer att innehålla idetalj, men det skall givetvis utformas motbakgrund av beslut.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1993/94:266 om detarbetsmarknadspolitiska stödet tillskogsvägbyggnad m.m.Anf. 20 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen avser att fullfölja detarbetsmarknadspolitiska stödet till byggandet avskogsvägar efter det att nuvarande period löper ut1994.Riksdagen beslutade att anslå 90miljoner kronor för bidrag om högst tillarbeten med skogsvägar som avslutas senast den 31december 1994. Det gläder mig att ser positivt på detta stöd. Det är förtidigt att uttala sig om det samlade utfallet avstödet. I det förslag till budget som överlämnadestill under gårdagen redovisas regeringensbedömning över omfattning och inriktningav arbetsmarknadspolitiska insatser under detkommande budgetåret.Anf. 21 ():Fru talman! Jag tackar arbetsmarknadsministernför svaret. Konjunkturbilden har förändrats ganskasnabbt. Det svänger fort på virkesmarknaden. Förbara talade man om ett överskott påskogsråvara som nästan var omöjligt att ta handom. börjar det på att bli ont om råvaror.Priserna på t.ex. sågfallande gran har höjts från1 till på bara ett par , ochföre nästa årsskifte kan det kanske gå upp till 2 000kr. Det råder också brist på sågade trävaror.Råvarorna börjar att tryta. , Södraskogsägarna och kanske ytterligare bolag fårkanske ställa in verksamheten . Dettavisar vikten av kontinuitet när det gäller att få framråvaror som har sämre tillgänglighet och är svåra attkomma åt. Det krävs då verkligen ett väl utbyggtskogsbilvägnät.Det finns fortfarande förvånansvärt få tjälsäkraskogsvägar. av alla skogsbilvägarär tjälsäkra, vilket gör att det under större delen avåret är svårt att få fram råvaror ur det mesta avskogen. Detta hindrar en miljövänlig skogsnäring.Pappersmassetillverkning sker numera till stor delutan klorblekning. För detta krävs det snabbaleveranser. Träden kan inte ligga ute i skogen i meraän efter att de har fällts. De måste in iproduktionen, därför att annars blir träet blånat,och då går det inte att bleka massan utan klor. Just-in-time-tillverkning har blivit en realitet, och detgör att man måste ha bra skogsbilvägar. Därförborde vi i större utsträckning kunna användaarbetsmarknadsmedel för att bygga skogsbilvägar.Anf. 22 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag har ingen annan uppfattning än attdet är av stor vikt att man har ett bra, stort ochomfattande skogsbilvägnät. Jag delar ocksåbedömningen att konjunkturen är god när detgäller både sågade trävaror och andraskogsprodukter. Denna goda konjunktur har vi avflera skäl all anledning att utnyttja.I stort sett hela massaindustrin övergår nu till ettsystem där man behöver ha tillgång till färskt virkeinom efter det att träden har fällts. Detråder inga tvivel om att detta ställer höga krav påsåväl skogsbilvägnät som stora delar avlänsvägnätet. Det duger inte längre medavstängningsperioder på 10--12 veckor.Jag skall följa utvecklingen på detta område.Anf. 23 ():Fru talman! Detta är ett något dyrbarare sätt atthantera arbetsmarknadsmedel.