prot · GH09107 · 1994-05-19 00:00:00 — Det finns ju också ettuttryck i folktron, eller om det var ibondepraktikan, att rätta mun efter matsäcken.Det är uttryck för precis samma sak.En tidigare kollega till mig som är utbildningschefvar -- det var länge sedan, -- uppbragdöver slöseri med pengar. Han trodde attdet bara fanns ett sätt att få riksdagsledamöterna attförstå hur mycket pengar en miljon är, nämligen atthälla ut en miljon i enkronor på golvet i ett stortrum och sedan tvinga ledamöterna att sitta på stolari en ring runtomkring pengarna och bara stirra pådem . Då, trodde han, skulle de förståhur mycket pengar en miljon är. Det är lätt atttappa greppet när det bara är siffror på papper.Vi tycker att det som har skett inom departementetär upprörande. Precis som jag att vi kan ha förståelse för att sådanthänder, men man måste kunna slå larm och gåtill den anslagsbeviljande riksdagen.Och det finns, , alltid bra skäl till att manöverskrider en budget. Jag har aldrig hört annat änbra skäl till det, och jag har hört många skäl undermin tidigare bana. Det händer att man gör sådanahär dumheter även i näringslivet. Men det svider iskinnet, och man gör det högst en gång.Herr talman! Jag vill understryka att detta är enrent principiell fråga för oss. Det har ingenting medpartipolitik att göra. Vi blir lika upprörda oavsettom det är m-överskridanden eller s-överskridanden. Det har ingen betydelse. Jagtycker att det var svårt i det här fallet, eftersomUtbildningsdepartementet gör ett utmärkt brajobb. Det känns inte bra att det får smäll påfingrarna, men jag tycker att det sakligt sett ärkorrekt.Detta sker inte bara inomUtbildningsdepartementet. Vi i Ny demokrati ärofta upprörda över att det finns brist på omsorgenom pengarna i mycken offentlig verksamhet. Detbrister i ekonomistyrning och iredovisningssystemen. Man har svårt att skiljamellan utgifter och kostnader. Sådant får man lärasig på ett tufft sätt i näringslivet.När det saknas 20 miljoner kan man inte skicka ettbrev till och be att få 20 miljoner. Detvore i och för sig en innovation som jag ärövertygad om att många företagare skulleuppskatta. När det går back och man har dragitöver sin budget ringer man till lokalaskattemyndigheten och säger att man har ettkraftigt budgetöverskridande och ber att få kvittabort det mot skatten som man skall betala in.Under de förutsättningarna skall jag gärna dratillbaka mitt yrkande om bifall till utskottetshemställan, men bara under förutsättningen att detfungerar så på bägge hållen.Ulf antyder att jag skulle hoppa i säng med soch v. Jag kan försäkra att jag barahoppar i säng med min älskade hustru. Men jaghoppar gärna i säng! Vi hoppar gärna i sängar somär spänstiga, gärna tillsammans med moderater ochsocialdemokrater eller andra trevliga människor,om vi har gemensamma intressen.För att alludera på en annons som vi har : Vihoppar inte åt höger, vi hoppar inte åt vänster, vihoppar framåt! Och vi ställer krav. Vi har inteförståelse för slarv när det gäller pengar. Vi tyckeratt man skall vara ett gott föredöme, alldelessärskilt i dessa tider. Då blir konsekvensen bara en,herr talman: Jag yrkar bifall till utskottetshemställan i UbU19.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § BordläggningAnmäldes och bordladesRedogörelse1993/94:ER1 Från delegation vidEuroparådets parlamentariska (rådgivande)församlingSocialutskottets betänkande1993/94:SoU34 Vårdnadsbidrag (förnyadbehandling)14 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 18 maj1993/94:525 av () till statsrådetBo Lundgren om avdragsgill kostnad för förlust pågrund av brott:Regeringsrätten har i dom (målnr 5099-1991) avslagit ett butiksföretagsöverklagande i mål avseende avdrag förinbrottsförlust vid inkomsttaxering. Det innebär attstaten även i fortsättningen kommer att krävabutiker på skatt och sociala avgifter på belopp somförlorats genom rån. Detta är till förfång förbranschen och stötande från rättsynpunkt.Jag vill därför fråga skatteministern:Är statsrådet beredd att verka för att butikersförlust av kontanta medel vid rån och inbrott görstill avdragsgill kostnad i rörelsen?1993/94:526 av (nyd) till statsrådetAlf om FN:s multilaterala upphandling:Har svensk exportindustri schabblat bortmöjligheten att plocka åt sig en rimlig andel av dengigantiska multilaterala upphandling? Vad kan i såfall göras för att reparera gamla synder? Dessa bådafrågor är befogade efter ambassadör från multilateralaupphandlingsprojektet. ''Det rör sig om hisnande belopp, som svenskindustri med sin kompetens och som ettgeneröst internationellt bidragarland borde vaktabättre på än '', säger och UD skulle gemensamt kunnabidra till att bevakningen av den multilateralaupphandlingen förstärks och därmed underlätta försvenska exportföretag att få bättre fäste på enjättelik marknad.Har statsrådet för avsikt att vidtanågra åtgärder för att främja svenska företagsmöjligheter att slå sig in på den multilateralaupphandlingen inom FN?1993/94:527 av () tilljordbruksministern om omställningsstödet:Jordbruksverket har anmält ett antal jordbrukaresom misstänkta för bedrägeri i samband medomställningsstödet. Jordbrukare har bl.a. odlatprisreglerade grödor i strid med reglerna föromställningsstödet.Riksåklagaren har lagt ner dessa ärendeneftersom man bedömer att det inte förekommitbrottsligt uppsåt.Detta har upprört många -- inte minst jordbrukare.Rättssäkerheten hotas, fusk uppmuntras ochpremieras. En snedvriden konkurrens uppstår.Jordbruksverket och seriösa jordbrukarekonstaterar att det är omöjligt att misstolkareglerna.Vad avser regeringen göra för att rätta tillsituationen?1993/94:528 av () till statsrådet om studerandes rabatterade resor:Studerande i de fyra nordliga länen drabbasekonomiskt av att inte få rabatterade resor när dereser med Länstrafiken. De har rabatterade resormed SJ och SAS men detta är ofta inget alternativför dem. Det var meningen att CSN ochlänstrafiken i dessa län skulle komma överens omen studeranderabatt. Detta har misslyckats pågrund av att trafikbolagen har krävt en totalkostnadstäckning som rör sig kring 50 miljonerkronor , pengar som CSN inte har. Detta kravskall ställas i relation till att SJ för hela landet får 70miljoner och SAS 20 miljoner. har regeringenav socialutskottet uppmanats att tillsätta enarbetsgrupp. Den skall se över studentrabatternamen det kommer säkert att ta sin tid att få fram ettlandsomfattande system för studeranderabatter.Under tiden drabbas studenterna i de fyranordligaste länen eftersom de ofta har mer än de 10''normmil'' som angetts för rabatterade resor.Min fråga till är:Vad kommer regeringen att göra för attstudenterna i de nordligaste länen, i likhet medkamrater i syd, skall få åka för rabatteratpris?1993/94:529 av () tillnäringsministern om virkesleveranserna tillinlandssågarna:Det numer till viss del privatiserade företagetAssidomän har meddelat att man avser skära nervirkesleveranserna till köpsågverken med 65%.Detta beslut leder till stora problem förinlandssågverk, vilka har stor betydelse försysselsättningen i många inlandskommuner ochsom har som en mycket stor leverantör.I t.ex. kommun äger 71%av skogsmarken.Jag vill därför fråga näringsminister åtgärder avser näringsministern föreslå föratt inlandssågarna skall få tillgång till nödvändigavirkesleveranser?1993/94:530 av () till miljöministernom förvaring av kärnbränsleavfall:Kommunfullmäktige i kommun har den 2november 1993 beslutat att hos SKB begära enförstudie av förutsättningar och möjligakonsekvenser avseende slutförvar av kärnbränsle ikommunen.Beslut om avtal med SKB om en förstudie togs den17 . Miljöminister harockså fått en inbjudan att besöka för utbyteav information om frågorna kring avfallshanteringoch slutförvar.Det är självfallet så att för kommun harmöjligheterna till framtida sysselsättning spelat roll för avgörandet när kommunen beslutat attansöka hos SKB om förstudien.Har regeringen fattat något beslut till stöd för attvalet av ort för förvaring av kärnbränsleavfall skallstyras av hänsyn till behovet av sysselsättning?1993/94:531 av () tillkulturministern om utfärdandet av främlingspass:Ansökan om uppehållstillstånd i skall enligthuvudregeln ske från hemlandet. De flesta sökandesom kommer hit på grund av anknytning har ocksåföljt de regler som finns och beviljas därföruppehållstillstånd i form av uppskjuteninvandringsprövning medan de befinner sig ihemlandet. De har då alla sina ''papper'' i ordninginklusive en giltig passhandling. Problem uppstårdå en i boende person träffar en utlänningunder dennes vistelse i . väntarutlänningen på svar om asylansökan. Den sökandekan då erhålla uppskjuten invandringsprövning omhan dels sammanbott , dels har en giltigpasshandling. Saknas giltigt pass är det omöjligt förparet att få tillstånd att leva tillsammans i Sverige.Många gånger väntar utlänningenmilitärtjänstgöring eller fängelsestraff och villdärför inte återvända då separationen från hustrunblir alltför lång (ibland upp till ). Det är inteheller säkert att utlänningen efter att ha återvänt tillhemlandet och fullgjort sina plikter beviljas passoch utresetillstånd.Avser invandrarministern att vidta åtgärder för attändra praxis/lagstiftning så att utlänning utan passbeviljas främlingspass och därmed uppskjuteninvandringsprövning när det är klarlagt att hangjort vad han kan för att erhålla passhandling vidsitt lands ambassad i ?1993/94:532 av (-) tilljordbruksministern om jakt på stora rovdjur:Järvstammen har minskat kraftigt i Norrbottensfjällvärld . Enligt nyainventeringar finns nu bara 60 järvar i länet mottidigare 100. Den enda rimliga förklaringen ärförföljelse, vilket styrks av många kända fall avtjuvjakt och utgrävda järvlyor, säger , rovdjursforskare på Naturvårdsverket.Helt nyligen fick vi åter läsa om en grym järvjakti . I försökte en järvkomma undan sin skoteråkande plågoande innanden dödades. Spåren visade att järven körts på fleragånger under förföljelsen.Alltför ofta får vi vetskap om de grymma jakternasom pågår i vår fjällvärld. Detta trots allakonventioner som skrivit under och delagar som stiftats. Så här kan det väl ändå inte fåfortsätta.Min fråga till jordbruksministern är:Vilka åtgärder tänker jordbruksministern vidta föratt åtminstone försvåra möjligheten att bedriva dengrymma jakten på våra stora rovdjur?1993/94:533 av (-) tilljordbruksministern om minskning av renstammar:Problemet med för många renar och tusentals renarpå förbjudet område har blivit större. Enortsbefolkning som ständigt varit utsatt har inteerhållit något stöd av myndigheter, tvärtom harman fått erfara att lagar och förordningar intebehövt följas.Ett glädjande undantag har skett i Jämtlandslän. Med länets landshövding i spetsen har enöverenskommelse slutits med Handödalens samebyom en minskning av renantalet. Det visade sig attdet fanns 16 400 renar inom samebyn mot detillåtna 6 000.Att det fanns så mycket ren mot dettillåtna överraskar ingen som bor i kan det inte uteslutas att situationen ärännu värre på andra håll. Om den här åtgärden nuvar möjlig i så borde det också varamöjligt att samma åtgärder vidtas på andra håll.Min fråga till jordbruksministern är:Är jordbruksministern beredd att ta nödvändigainitiativ för att övriga samebyar i landet vidtarsamma åtgärder som Handödalens sameby?1993/94:534 av i (nyd) tillfinansministern om realräntelån:Avser regeringen att vidta några åtgärder ianledning av de realräntelån somRiksgäldskontoret har försöksverksamhet med?den 19 mars1993/94:535 av () till statsrådet om delningen av pensionsrättigheter:I propositionen ''Reformering av det allmännapensionssystemet'' anförs att särskilda regler fördelning av pensionsrättigheter för makar föddaunder åren 1935 -- 1953 ska bli föremål för fortsattastudier och införas under förutsättning att det intevisar sig att ett sådant system skulle innebärabetydande tekniska komplikationer.Riksskatteverket () har i sitt remissvar tillarbetsgruppens förslag angående delning avpensionsrätt för personer födda eller senareframhållit att effekterna av en delning kan blisvåröverskådliga. Enligt RSV skulle effekterna blimer förutsägbara om garantipension beräknas utanhänsyn till vid delning överlåten respektivemottagen pensionsrätt.Kommer statsrådet att verka för att även dennafrågeställning blir ytterligare belyst i det fortsattautredningsarbetet?1993/94:536 av () tillkommunikationsministern om den särskildaavgiften för kataloguppgifter:Det är nu ganska vanligt att makar och samboendehar olika efternamn, men gemensam telefon. ha kataloguppgifter införda på båda namnenuttas särskild avgift. Denna avgift belastasdessutom med reklamskatt.Det vore rimligt att makar/sambor ijämställdhetens tecken utan extra kostnad kunde fåkataloguppgift för respektive namn införd. I vartfall borde uppgiften kunna ingå i etttilläggsabonnemang så att inte uppgiften belastasmed reklamskatt.Är kommunikationsministern villig att verka för ensådan ordning hos ?1993/94:537 av () tillnäringsministern om stödet till innovatörer ochuppfinnare:Glädjande nog verkar ekonomi vara påuppåtgående. Industrins orderböcker fylls ochmänniskor nyanställs igen. Men den svenskaindustrin behöver utvecklas och satsa på nya idéermot framtiden.Sverige är känt för att ha en hög kunskapsnivå inommånga tekniska områden och en stor potentialkreativitet och uppfinningsrikedom. Mångauppfinnare och idégivare har dock svårt att få framsina idéer till färdiga produkter. Alltför mångasvenska uppfinningar har övertagits och utvecklatsoch blivit lysande affärer i andra länder.I proposition 1993/94:206 föreslår regeringen attdet finansiella stödet till innovatörer skall utökasgenom bildande av en stiftelse som tillförs 6,85 %av kapitalet i 92-94. Detta är bra och ett avflera förslag som lagts fram för att främjaföretagandet i . Innovationsutredningenföreslog en rad ytterligare åtgärder för att främjainnovationer, som enligt min uppfattning vorevärdefulla att pröva.Min fråga till statsrådet är: Är statsrådet beredd attverka för ytterligare stöd till innovatörer ochuppfinnare?1993/94:538 av () tillutbildningsministern om information om utländskastudier:Fler och fler svenska ungdomar läser vid högskolorutomlands och har de rätt att ta med sigsvenskt studiestöd via CSN. Det är inte möjligt förden enskilde att på egen hand bedöma kvalitet,uppläggning och innehåll i alla utbildningar sombjuds ut, dessutom arbetar agenter för utländskahögskolor. I är vi vana vid atthögskoleutbildningar har en viss kvalitet somgaranteras av statlig finansiering ochkvalitetskontroll. Självklart skall studenterna väljasjälva men de skall ha en fair chans att göra valenutifrån sina behov. I finns kunnandet. VHShar stor erfarenhet av att bedöma utländskautbildningar. CSN har kunskaper omstudiefinansiering, har båda stort kunnade omUSA:s högskolor. Problemet är att det är oklartvem som har ansvar för att ge grundlig informationoch att definiera acceptabel högskolestandard.Är statsrådet beredd att medverka till att olikamyndigheter och organisationer samarbetar för attge svenska studenter bästa möjligheter att fåkorrekt information om de utländska utbildningarde funderar på att välja?1993/94:539 av () tillsocialministern om fosterhemsplaceringar:Många socialsekreterare misstror mormödrar sägeren professor i socialt arbete i en tidningsartikel.Anledningen till artikeln var att en 54-årig kvinnafått uppgift om att hon var för gammal för att blifosterförälder till sitt lilla barnbarn som förlorat sinmamma. Jag anser att detta förhållande är högstotillfredsställande eftersom nära släktband ofta ären fördel när det gäller fosterhemsplaceringar.Vilka åtgärder är socialministern beredd att vidtaför att undanröja eventuella vanföreställningar hossociala myndigheter när det gällerfosterhemsplaceringar hos nära släktingar?1993/94:540 av () tillstatsrådet om musikterapi:Vilka åtgärder avser statsrådet vidtaga för attstimulera användningen av musikterapi i vården,enkannerligen i psyk- och demensvården?1993/94:541 av Per Stenmarck (m) till statsrådetGörel Thurdin om erosionsproblemen vidkusterna:Frågan om erosionsskadade stränder i harbehandlats av undersenare år. Detta är en följd av att problemen blirallt större och av att det finns en förståelse för attdet också är ett nationellt intresse att dessa stränderkan räddas.När jordbruksutskottet i december 1993behandlade frågan om ett fullskaleförsök skrevman följande: ''Utskottet anser det -- -- -- viktigt attstaten ikläder sig ett större ansvar dels för attpåbörjade skyddsåtgärder skall kunna fullföljas,dels för forsknings- och teknikutveckling menockså för genomförande av detta fullskaleförsök''.När jordbruksutskottet återbehandlade frågan anmäldes att mark- ochplanministern kallat en lång rad företrädare förmyndigheter och institutioner till en diskussion omerosionsproblemen längs våra kuster.Vilka initiativ är mark- och planministern efterdessa kontakter beredd att ta?1993/94:542 av () tillmiljöministern om ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken:Sverige har i ett internationellt perspektiv varitföregångare i introduktion av ekonomiskastyrmedel i miljöpolitiken. Under densocialdemokratiska regeringstiden infördes fleramiljöskatter/avgifter. Genom skattereformen togsförsta steget i en skatteväxling.Effektiva styrmedel som miljöavgifter skulleutnyttjas enligt den nuvarande borgerligaregeringens två första regeringsförklaringar. ''Ekonomiska styrmedel kommer att användas iökad utsträckning för att värna och förbättramiljön'' utlovas i regeringsförklaringen /94.Av departementskriften ''Så fungerar miljöskatter''framgår att miljöskatter/avgifter haft avseddverkan, dvs. förorenande utsläpp har minskat.Men trots tidigare uttalanden av borgerliga partier,löften i samband med regeringsförklaringarna ocherfarenheter från eget utredningsmaterial har inteden borgerliga regeringen varit särskilt aktivför att utveckla och öka användningen avekonomiska styrmedel -- snarare tvärtom.Därför blir min fråga till miljöministern:Kommer den nuvarande borgerliga regeringen attlägga fram någon proposition med konkreta förslagtill ökad användning av ekonomiska styrmedel sommiljöskatter/avgifter?1993/94:543 av () tillmiljöministern om uppföljning av i förbereddes genom en bredsamling över parti-, myndighets- ochorganisationsgränser, bl.a. i nationalkommittén.Redan före mötet föreslog vi socialdemokrater attuppföljningen borde präglas av samma breddgenom att en särskild kommission medrepresentanter för partier och olika delar avsamhället tillsattes.Riomötets talar om behovet av dennabredd på både central och lokal nivå. Svenskaambassaders redovisning av uppföljningen i andraländer visar att denna form är vanlig.Miljöproblemens tyngd och karaktär motiverar i sigbreda lösningar för att få god uppslutning isamhället och för att garantera långsiktiga ochstabila lösningar.Denna samling av nationen har dock vid upprepadetillfällen avvisats av den borgerliga regeringen,bl.a. med hänvisning till att det inte varit lämpligtnu men möjligen . borgerligamajoritet hävdade vid behandlingen av regeringensUNCED-proposition : '', när arbetetfortskridit ytterligare, kan det finnas anledning attöverväga tillskapandet av en särskild kommissionför det fortsatta uppföljningsarbetet''.Jag vill fråga miljöministern:Avser regeringen ta initiativ till tillsättandet av enkommission och i så fall när?15 § Kammaren åtskildes kl. 21.06.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 3 §anf. 19 (delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 4 § anf. 48,av förste vice talmannen därefter t.o.m. 5 § anf. 83(delvis) ochav andre vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.