prot · GI0910 · 1994-10-18 00:00:00 — Det här systemet har inte fungerat, framför alltdärför att det inte finns någon sådan marknad iskolsystemet. Att välja skola är inte som att välja envara. Det är ett mycket större beslut. Man går inte ochprövar sig fram tills man hittar den skola där mantrivs bäst. Man väljer en skola, och sedan vill man hamöjligheter att kunna påverka i den skolan.Detta skolpengssystem där man har åsatt allaelever en lika stor summa pengar på en prislapp harhaft segregerande effekter. Det har också visat sig attdet allra hårdast har drabbat de elever som har destörsta behoven. Vissa elever har blivit meralönsamma än andra. Därför måste detta systemavskaffas. Vi skall tillbaka till ett system därkommunerna är skyldiga att fördela resurser utifrånelevers och skolors behov. På den punkten ärregeringen fullständigt klar. Detta system skallavskaffas.Bidraget till friskolorna eller privatskolorna är enannan fråga. Den tidigare socialdemokratiskaregeringen slog fast att godkända fristående skolorskall ha rimliga ekonomiska villkor, jämförbara medvillkoren för de kommunala skolorna. Vi avser attåterinföra ett sådant system. Man kan tänka sig fleraolika tekniska lösningar när det gäller ett sådantsystem. När man skall finna sådana lösningar bör ettflertal aspekter vägas in. De fristående skolorna ärmycket olika till sin karaktär. Några av dem har i daggott om pengar medan andra har svårt att få ekonominatt gå ihop. Vissa fristående skolor tar ut avgifter -några tar ut mycket stora avgifter. Jag anser att det äroacceptabelt. Det handlar om utvärderingen avskolorna. Vem skall ha den dagliga tillsynen avskolorna? Det handlar om kommunernas möjlighet rimlig planering. Jag avser att lösa alla dessa frågori ett sammanhang.Anf. 376 ():Herr talman! Nej, , när det gällerskolpengen håller jag inte med om att den skullemedföra en marknad där eleven behandlas som envara. Jag tycker att det själv har sagtvisar att hon egentligen inte heller tycker så. Hon varåtminstone ett tag själv beredd att acceptera ett sådantsystem - bara nivån är lägre. Detta är ologiskt ochorimligt.Det är lätt att hålla med statsrådet när hon i sittsvar säger att barnen inte får sorteras efterföräldrarnas ekonomiska och sociala förhållanden. Dåär det centrala att man inte skall låta valfriheten varaberoende av hur tjock plånbok föräldrarna har. Detviktiga måste vara att ge de fristående skolorna ettsådant stöd att de inte behöver ta ut avgifter. Därförkvarstår min fråga: Är statsrådet beredd att konstrueraett så säkert och förutsägbart system för de friståendeskolorna att de inte behöver ta ut avgifter? Först dåkan vi undvika segregeringen.Anf. 377 ():Herr talman! Jag är i alla fall glad över att det isvaret slogs fast att det skall vara likvärdiga villkorför offentliga och fristående skolor. Det är precis detvi har velat uppnå genom att fastställa en miniminivå.Det handlar inte om att sätta en prislapp på varjeelev. Man har rätt att få ut av dengenomsnittliga kostnaden för en elev som går i enoffentlig skola. Det finns elever som kräver meraresurser, och det finns elever som kräver mindreresurser. Fristående skolor har fått av dengenomsnittliga kostnaden, trots att de inte harmöjligheter till lättnader när det gällerpensionsersättningar och möjlighet att lyfta av moms.På vilket sätt anser att de friståendeskolorna är överkompenserade?Anf. 378 ():Herr talman! Jag vill fortsätta att tala om nivån.Först måste jag dock säga att jag tycker omstatsrådets höga ambition att lösa alla problem nu påen gång.Systemet fungerar inte . En del kan faktisktsko sig på systemet medan andra ärunderkompenserade. Jag hört att man på vissaWaldorfskolor säger att man egentligen bara får . De får inte momsreducering. En del säger attdet gäller medan andra talar om . De får inteheller pensionskompensation. Det kanske är ,eller kanske t.o.m. som skall gälla för endel skolor. Det är således ingen lätt fråga.Man kan göra upp en checklista och se om skolanär godkänd. I så fall skall den ha momskompensationoch pensionstillskott. Sedan kommer nästa checklisa -skolhälsovården, skolmåltider, elever med särskildbehov osv. Om en skola uppfyller alla dessa kravmåste den få samma ekonomiska täckning som dekommunala skolorna.Anf. 379 Statsrådet ():Herr talman! Statsfinanserna är mycket hårtansträngda, och vi har en svår ekonomisk situation iSverige. Det har fått till effekt att många skolor har ettmycket svårt läge. Det gäller både kommunala skoloroch en rad friskolor.Problemet att ha svårt att få ekonomin att gå ihop iskolan är inget problem som är exklusivt förfristående skolor. Det gäller också för mångakommunala skolor. Vi skall komma ihåg detta, försjälvklart kan de fristående skolorna inte räkna mednågra bättre garantier eller bättre villkor än dekommunala skolorna.De kommunala skolorna löper risken attläggas ned, att utsättas för än större nedskärningar.Den risken måste också de fristående skolorna varaberedda att ta.Jag håller med om att det äroerhört viktigt att inte låta valfriheten vara beroendeav plånboken. När det gäller att hitta sådana formeratt man inte skall behöva vara beroende av en tjockplånbok för att välja sin skolgång tror jag att vi kankomma överens.Anf. 380 ():Herr talman! Jag tycker att det är ett bra beskedsom ger om att diskutera lösningar såatt man inte behöver ta ut avgifter i de friståendeskolorna. Det tycker jag är viktigt.Men jag vill också ta upp det som skolministernsäger om att kommunernas bidrag till de friståendeskolorna bör fördelas utifrån elevers och skolorsbehov. Då menar jag att man måste bestämma vemsom skall avgöra vilket behovet är. Jag vill ta deSverige-finska skolorna som exempel. Man har i flerafall bildat skolor mot kommunmajoritetens vilja. Jagvet att det t.ex. har gällt i och Väsbykommuner, men också på flera andra håll.Jag tycker att det är oerhört viktigt att det finns engaranti också för minoritetsspråkens ställning. Där ärdet inte så enkelt att det bara går att hänvisa tillkommunerna. Det finns också minoriteter som måsteskyddas, och detta har varit svårt att klara av.Här tycker jag att det är viktigt att ge ett besked.Anf. 381 ():Herr talman! Jag har noterat att jag inte får någrasvar på mina frågor om hur föräldrarätten skallgaranteras och om de fristående skolorna äröverkompenserade. Jag vill ändå gå vidare och ställafler frågor.Ylva säger att det här systemet hardrabbat elever som har de största behoven. Jag skullegärna vilja veta på vilket sätt. går ungefär 2 %av eleverna i fristående skolor. De utnyttjar avskolans samlade resurser. På vilket sätt har detdrabbat elever som har de största behoven?När uppstår segregering? är en annan fråga. Jagvet från undersökningar i många andra länder att denuppstår när det offentliga stödet är lågt, så att manmåste ta ut höga avgifter för fristående skolor. Detsystemet har man exempelvis i . I Danmarkdäremot, där man har ett högt offentligt stöd, uppstårinte segregering. Därför undrar jag hur lösningen serut, när säger att man skall ha rätten,men man skall inte ha skolpengssystemet.Anf. 382 ():Herr talman! Många kommunala skolor har detockså svårt . Ända till för tre veckor sedanjobbade jag som Waldorflärare i en skola.Jag vet att skolorna här i står inför 3 %nedskärning, förutom att de inte fårlönekompensation.Men vi får titta på en annan problematik också. fristående skolor löser problemet med den svåraekonomiska situationen - eftersom de inte fårsamma villkor som de kommunala - genom att gelärarna låga löner. Och du blir inte en bättre lärare föratt du har en låg lön. Andra skolor kanske kan ge högalöner på grund av terminsavgifter, vad vet jag. Det härmåste man verkligen se över.Jag återkommer till terminsavgifterna.Anf. 383 Statsrådet ():Herr talman! Till vill jag säga attjag inte anser att de fristående skolorna generellt settär överkompenserade. Det har dock funnits någrauppmärksammade exempel där kommunala skolor harkonstaterat att de skulle ha fått mer pengar om dehade övergått i privat ägo. Sådana exempel ärnaturligtvis ganska upprörande.Den skolpeng som har införts i många kommunersätter samma pris på varje elev som går runt ochväljer skola inom kommunen. Om man fördelarpengar så att inga pengar fördelas efter behov, utanhela summan fördelas lika, kommer det att drabba, dethar också visat sig drabba, de elever som har destörsta behoven och de elever som går i skolor i debostadsområden som är mest utsatta.Till vill jag säga att de exempel somhon tar upp visar på just faran av att hantera denskilda av fristående skolor helt generellt ochlikadant. Just därför är det viktigt att vi noga ser överhur vi på bästa sätt skall finna lösningar på denfrågan.Anf. 384 ():Herr talman! Jag tycker att det är viktigt attutveckla skolpengen, inte avveckla den. Jag tycker attutgångspunkten skall vara att valfriheten inte skallvara beroende av tjockleken på föräldrarnas plånbok.Men då krävs det så förutsägbara regler och en sådannivå att de fristående skolorna inte behöver ta utavgifter. Det ser jag fram emot att vi skall kunnadiskutera vidare. Men då gäller det alltså ett systemdär vi utvecklar valfriheten, inte avvecklar den.Jag tycker också att det är viktigt att slå fast att deti en framtida utveckling av systemet måste finnas engaranti för föräldrar som tar initiativ, som man gjordei Drevdagen, som man har gjort i , ,, , , , Önum, Löa ochandra orter i landet. Där har man tagit initiativ för atträdda en annars nedläggningshotad skola. Då kommerdet också att krävas statliga insatser och regler somser till att den rätten och möjligheten finns.Anf. 385 ():Herr talman! Skolpengssystemet har inneburit attdet har vuxit upp många nya friskolor. Det har väckten lust hos både föräldrar och lärare att pröva det härsystemet, när man har vetat att det finns en grund attstå på, att det finns en statlig reglering som gör vet vad man har att avsätta till lärarlöner, tillskolböcker, till inventarier och allt vad man behöver.Jag är rädd för att om man går in och ändrar isystemet, om man överlåter till kommunalatjänstemän, som kanske har en negativ inställning tillfriskolor över huvud taget och till vissa friskolor isynnerhet, att fatta besluten, kommer det att leda långsam sotdöd för de fristående skolorna. Dettycker jag vore mycket olyckligt, när den härutvecklingen äntligen har fått komma i gång.Anf. 386 ():Herr talman! Utveckling, inte avveckling avskolpengen är en bra paroll. Det tycker jag också. Detär jättefint med de här höga ambitionerna - att nogase över. Men skynda långsamt, så att det inte blirtokigt.När man tittar på terminsavgifterna ser man att detkvarstår en del delikata problem. Om man t.ex. skullelagstifta om att terminsavgifter inte skulle få tas ut -de skulle inte behöva tas ut om vi uppnådde denekonomiska rättvisan att friskolorna fick sammaekonomiska villkor som de kommunala -, hur görman då med specialprofilskolorna? Det gällermusikgymnasier, som har dyra instrument someleverna måste ha för att fullfölja sin verksamhet,eller t.ex. , där alla barn spelar ettinstrument från första klass. Då får man hitta på enannan konstruktion, för det går inte att lösa detta medmaterialinköpspengarna. De räcker inte.Mycket återstår. Men tänk om vi kunde hitta enlösning som räcker över flera valperioder, så att inteskiftande majoriteter i den här salen skulle behövaröra upp en massa känslor! Jättefint, jag tror att viklarar det här.Överläggningen var härmed avslutad.77 § Svar på fråga 1994/95:65 omföräldrainflytande i skolanAnf. 387 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig hur jagtänker fullfölja arbetet med att stärkaföräldrainflytandet i skolan. Frågeställaren hänvisarsåväl till regeringsförklaringen som tillriksdagsbeslutet om att frågan om att stärka eleversoch föräldrars inflytande i skolan skall ges enordentlig belysning.En särskild utredare har på min företrädaresuppdrag anställts för att göra en översyn av elev- ochföräldrainflytandet i skolan . Enligt direktivenskall utredaren:- kartlägga existerande samverkansformer förelev- och föräldrainflytande i skolan. - avkartläggningen skall framgå hur de olikasamverkansorganen är sammansatta, deras typiskaarbetsuppgifter och resultatet av deras arbete -,- redovisa de juridiska begränsningar som finnsför ett elev- och föräldrainflytande i nu gällandelagstiftning,- redovisa goda exempel på elev- ochföräldrainflytande.Utredaren skall också belysa förhållandet mellanmyndiga elevers inflytande och deras föräldrars behovav insyn i elevens skolgång.Detta arbete kommer att pågå under hela hösten.Först därefter blir det aktuellt att återkomma tillriksdagen.Jag vill redan nu poängtera att enligt min meningär frågor om elev- och föräldrainflytande centrala förutvecklingen av skolan. Det är för mig viktigt att olikamodeller för att stärka inflytandet kan prövas, och jagser med intresse fram mot den begärdakartläggningen. Det fortsatta arbetet inomregeringskansliet kommer att ges hög prioritet.Anf. 388 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Jag önskarockså den nya skolministern lycka till i det viktigaarbetet med att utveckla en bra skola för barn ochungdomar.Jag anser att ett ökat inflytande för elever ochföräldrar är mycket positivt och skulle vara mycketpositivt för skolans utveckling och även för samhälleti stort.Jag har som ledamot i en barn- ochutbildningsnämnd sett många föräldrars storaengagemang för sina barn och för skolan. Det har rörtalltifrån att se till att på- och avstigning vid kraftigttrafikerade vägar blir så säker som möjligt för barnentill att positivt delta i förändring av vanliga förskole-och lågstadieskolor så att de blir barnskolor. Det harfunnits datakunniga föräldrar som kommit med idéersom innebär att det finns en god kvalitet pådataundervisningen. Diskussioner förs också om hurelever skall kunna dela med sig av sina kunskaper tillortens företag.Jag anser att nästa steg i skolan är att elever ochföräldrar får ett ökat inflytande över flera områden.Det räcker inte bara med att rektor informerar ochsamråder. Det måste till ett mer reellt och formelltinflytande.Elevernas medinflytande finns till viss del reglerati skollagen, men inte föräldrars. Jag undrar hurskolministern ser på detta som en del i ett ökatinflytande.Anf. 389 Statsrådet ():Herr talman! Jag delar i huvudsak . Jag ser också positivt på de exempel somhon redovisar.På skolområdet har vi settstora förändringar. Vi har fattat stora beslut somgäller ny läroplan, ny timplan och nyaresursfördelningssystem. Det som står pådagordningen kommer att handlaom det inre arbetet i skolan. Där har elev- ochföräldrainflytandet en helt central plats. Det är defrågorna som kommer att vara de allra viktigastefrågorna , när det gällerskolutvecklingen.För oss rikspolitiker blir det då viktigt att finnaformer för hur vi kan stimulera det lokala arbetet ochdet lokala inflytandet för elever och föräldrar inomramen för den lokala friheten. I det arbetet ser jagfram emot att samarbeta med ochCenterpartiet, liksom med flera andra företrädare iden här kammaren.Men när det gäller de konkreta förslagen avser jagatt återkomma till riksdagen.Anf. 390 ():Herr talman! Jag kan nog redan nu konstatera attföräldrainflytandet är alltför opreciserat. I ettperspektiv av medinflytande eller brukarinflytandekan det inte betraktas som tillfredsställande att frånskolans sida tala om föräldrars rätt till information.Det behöver utvecklas. Förhoppningsvis får vi en delsvar i det avseendet efter utredningen.Jag vill också passa på att tacka statsrådet för detpositiva svaret att utredningen får arbeta vidare ochatt kommer att ge arbetet högprioritet. Det är viktigt för skolan och för demokratin.Jag tycker att inflytandet skall finnas hos dem somberörs.Överläggningen var härmed avslutad.78 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotioner1994/95:L2 till lagutskottet1994/95:Bo1 till bostadsutskottet1994/95:U1 till utrikesutskottet 79 § BordläggningAnmäldes och bordladesSkrivelser1994/95:13 Redovisning av Allmännapensionsfondens verksamhet år 19931994/95:30 Återkallelse av vissa propositioner(1994/95:5, 1994/95:9, 1994/95:10, 1994/95:16och 1994/95:21)Motionermed anledning av prop. 1994/95:10 Miljöbalkmotion av m. fl. (mp)motion av ()med anledning av prop. 1994/95:21 Uppehållstillståndefter inresamotion av m. fl. (fp, s, m, c, v, mp,kds) 80 § Anmälan om interpellationerFöljande interpellationer hade anmälts:den 13 oktober1994/95:7 av () till statsrådet om handelspolitiken vid ett EU-medlemskap1994/95:8 av () till miljöministernom miljöpolitiken vid ett EU-medlemskap1994/95:9 av () till finansministernom de ekonomiskpolitiska målen vid ett EU-medlemskap1994/95:10 av () tilljustitieministern om offentlighetsprincipen vid ett EU-medlemskap1994/95:11 av () tillarbetsmarknadsministern om regionalpolitiken vid ettEU-medlemskap1994/95:12 av () till utrikesministernom utrikes- och säkerhetspolitiken vid ett EU-medlemskap1994/95:13 av () till statsrådet om det nordiska samarbetet och EU1994/95:14 av () till finansministernom folkomröstning före anslutning till ettmonetärt EU-samarbete1994/95:15 av () tilljordbruksministern om jordbruket ochmedlemsavgifterna till EU1994/95:16 av () tilljordbruksministern om den svenskajordbrukspolitiken och EU1994/95:17 av () till civilministernom subsidiaritetsprincipen inom EUden 17 oktober1994/95:18av () tilljustitieministern om åklagarväsendets organisation1994/95:19 av () till justitieministernom onödiga företagskonkurserInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll . 81 § Kammaren åtskildes kl. 22.44.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdets börjant.o.m. ajourneringen ,av förste vice talmannen därefter t.o.m. 57 § anf. 255(delvis) ochav tredje vice talmannen därefter till sammanträdetsslut.RIKSDAGENBilaga till snabbprotokoll 1994/95:10Interpellationer1994/95:1 - 6Följande interpellationer hade framställtsden 3 oktober1994/95:1 av Per () till statsministern omen rättvis och tillförlitlig EU-omröstning:Entydiga opinionsmätningar visar tyvärr att en stormajoritet av väljarna hyser misstro mot ja-partiernasberedskap att spela rent spel före och efterfolkomröstningen om EU-medlemskap. Enligt enundersökning som redovisades i förnågra veckor sedan tror av väljarna att Sverigekommer att anslutas till EU även om det skulle blinej-seger . Liknande tendens harmärkts på andra sätt, bl.a. vid enklahanduppräckningsenkäter i samband medinformationer i skolorna under valrörelsen.Denna situation är givetvis ett allvarligt problemför demokratin. Därför måste snabba åtgärder vidtasför att väljarna skall kunna lita på att det till alla delarär en korrekt och rättvis folkomröstning och attresultatet kommer att åtlydas av regering och riksdag.Riksdagen borde kunna fatta beslut eller göra ettuttalande om att den avser att rätta sig efter den sidasom får flest röster. Regeringen borde kunna gebesked om att inga nya förhandlingar skall inledas avdenna regering. Dessutom måste det klargöras att denpågående EU-motiverade ändringen av grundlageninte fullföljs om det blir nej-seger i folkomröstningen.En utebliven grundlagsändring skulle innebära att EU-medlemskap helt enkelt inte är tillåtet, varför oron föratt riksdag och regering snabbt skulle kunna köra överfolkviljan effektivt kunde undanröjas.Utöver misstron mot hur makthavarna kommer atthantera ett eventuellt nej är det främst ja-sidansenorma ekonomiska övertag och den borgerligaregeringens missbruk av sin maktställning som skaparoro hos många medborgare.Ja- respektive nej-sidan har fått exakt lika stortstöd ur statsbudgeten (vardera ).Men därutöver har stora summor av statsmedelanvänts för att sprida trycksaker frånUtrikesdepartementet; inte minst den broschyr ommedlemsavtalet som utsänts till samtliga hushåll.Enligt nej-sidan innehåller den ett stort antal sakfeloch vilseledande uppgifter. Detta har förnekats frånUD-håll.Det borde dock vara uppenbart för alla att ingeninformation från någon i EU-frågan kan vara heltopartisk och objektiv - utom de juridiska texterna tillde dokument som folkomröstningen gäller, dvs. EU:straktat, lagar, domslut och tillträdesavtalet mellan EUoch . Därför borde det vara självklart att enregering som har tagit ställning för en sida i enfolkomröstning antingen måste avstå från att skicka uteget material på statskassans bekostnad eller gemotsidan resurser att i samma omfattning skicka utsitt material. Det enda material som regeringen börsprida till så många som möjligt är fullständigaoriginaldokument, t.ex. Maastrichttraktatet (som iDanmark 1992 spreds via postkontor och bibliotek ien upplaga av 500 000 exemplar).Till detta kommer att näringslivet och en rad storaorganisationer, inte minst LRF, aktivt stöder ja-sidanmed enorma resurser. Siffran 400-500 miljonerkronor har uppskattats inom Folkrörelsen mot EU.Nej-sidan stöds visserligen av mängder avfolkrörelser men inte av någon med tillgång tillnämnvärda ekonomiska resurser.Det bör ihågkommas att samtliga riksdagspartiersedan åtskilliga år tillbaka förbundit sig att avstå frånekonomiska bidrag från näringslivet. Av någonanledning tycks dessa regler inte tillämpas när detgäller EU-omröstningen. Det gör att det finnspåtagliga risker att EU-omröstningen på marginalenavgörs av penningmakten, ett förhållande som i allatider varit måltavla för häftig och berättigad kritikfrån arbetarrörelsen. Antingen måste staten ingripamed kompenserande bidrag till nej-sidan eller vidtaåtgärder för att hejda penningflödet frånkapitalintressen till ja-sidan.En speciell form av maktmissbruk är deföretagsinterna s.k. informationer på betald arbetstidsom ja-sidans företrädare, främst företagsledningen,riktar till de anställda utan att nej-sidan har möjlighetatt medverka. Om liknande missbruk av makten sketti en vanlig valkampanj till förmån för något borgerligtparti skulle självfallet arbetarrörelsen reagerat medskärpa.Mot denna bakgrund vill jag fråga statsministern:1. Är statsministern villig att ta initiativ till ettsärskilt beslut i om attblankröster över huvud taget inte skall spela någonroll och att den av ja- respektiva nej-sidan som fårminst en röst mer än den andra skall betraktas somsegrare?2. Är statsministern villig att ge besked om attefter en nej-seger inga nya förhandlingskontakter medEU eller medlemsinitiativ kommer att tas av dennaregering?3. Är statsministern beredd att ge besked om attden vilande grundlagsändringen om ny EU-paragraf iregeringsformen inte skall fullföljas om det blir nej-seger i folkomröstningen?4. Är statsministern beredd att ge Folkrörelsenmot EU tilläggsanslag motsvarande kostnaden av ettutskick av samma slag som den broschyr ommedlemsavtalet som UD skickar till alla hushåll, dvs.ca ?5. Är statsministern beredd att ta initiativ till attunionsfördraget () - som jufolkomröstningen framför allt gäller - trycks upp i enupplaga på minst 1 miljon exemplar och tillhandahållsgratis till väljarna på landets bibliotek och postkontor(precis som skedde i )?6. Vilka åtgärder är statsministern beredd att vidtaför att utjämna den ekonomiska ojämlikheten mellanja- respektive nej-sidan som är ett resultat av att ja-sidan stöds av resursstarka näringslivs- ocharbetsgivarorganisationer?7. Vilka åtgärder är statsministern beredd att vidtaför att garantera att ja- respektive nej-sidan får sammamöjlighet att framträda inför väljarna i allasammanhang, däribland arbetsplatser, skolor, sjukhusoch andra institutioner?1994/95:2 av () tillutrikesministern om EES:Jag tror inte att många känner till att Sverigegenom EES har inflytande över . Detverkar som om folk antar att vi måste bli medlemmari unionen först. Det är därför viktigt att regeringen,före folkomröstningen , redogör förvåra möjligheter att påverka genom EES.I somras bad jag dels i en artikel på DN Debattoch dels genom ett öppet brev till ansvarig minister attregeringen skulle redogöra för hur utnyttjarEES-avtalets möjligheter att vara med och utforma denya EU-lagar som kommer att beröra näringslivet.