prot · GH09102 · 1994-05-04 00:00:00 — Det är bara attbeklaga att dessa uppgifter inte nådde utskottet i tidså att vi hade kunnat dra en mera positiv slutsats ibetänkandet. Jag vill inte påstå att det här ärtillräckligt, men det är mycket mera än detförsvarshistoriska museum sombudgetpropositionen talar om.Den frivilliga försvarsverksamheten behandlasvälvilligt i både propositionen och iutskottsbetänkandet. Det är med stortillfredsställelse jag konstaterar att det finns så storenighet kring värdet av denna verksamhet, som ärett uttryck för medborgarnas vilja att engagera sigi vårt lands totalförsvar.Uppemot 600 000 människor är beredda att utöversin ordinarie arbetstid delta i övningar ochutbildningar för att kunna göra en insats där denbäst behövs. Varje organisations särart och kulturgör att totalförsvarsfrågorna på ett naturligt sätt blirförankrade i samhället.Den frivilligutredning som under föregående årberedde organisationerna mycket bekymmer haravdömts i budgetpropositionen, och en nyförordning håller på att utarbetas iregeringskansliet. Därefter hoppas vi att det kan bliarbetsro och tid för utveckling inomfrivilligorganisationerna till nytta för helatotalförsvaret.Herr talman! När nu försvarministern finns på platskan jag inte underlåta att något kommentera det iförsvarssammanhang prioriterade områdetGotland. Det är ett prioriterat område ibland -- ja --men inte alltid.Jag väckte en motion om att Gotlandskommun borde inordnas i systemet medkvalificerade insatsstyrkor i räddningstjänst tillsjöss. Motionen innehöll också ett yrkande om ettsystem med trafikinformation om fartygsdestination och last i har uttalat uppfattningen attGotlands kommun är ett alternativ som börövervägas när det gäller att utöka med kommunalainsatsstyrkor. Det är nämligen högstanmärkningsvärt att det på hela kuststräckanmellan och icke finns en endasådan RITS-styrka. Det går ändå aldrig attresonera bort läge mitt i Östersjön.Jag har i en annan motion framfört det lämpliga iatt placera en multinationell övervakningscentralpå . En forskare vid FOA föreslog just en kontroll- och ledningscentralplacerad på . har intresset frånutrikesutskottet -- där denna motion harbehandlats -- varit tämligen svalt för den idé som jaghar framfört under två års tid.Herr talman! Därför gladde det mig oerhört närförsvarsministern besökte Gotlandtillsammans med Försvarsdepartementets råd förräddningstjänst och i samband därmed uttalade attGotland är en självklar plats för enoperativ central vad gäller samordnad inernationellräddningstjänst och övervakning i . Alltdet som har inträffat medflyktingmottagning, med det havererade tyskafartyget på Salvorev med den miljöskadliga lasten,med närheten till , med ökad handel ochtransporter, talar för att är den centralaplattformen i dessa sammanhang.Jag är något besviken över att utskottet inte ännugivit klartecken, men jag noterar då i ställetförsvarsministerns mycket tydliga positivauttalanden i dessa för så viktiga frågor. Jagkommer att bevaka frågan framöver från mingotländska horisont. Men jag utgår från att ettförberedande arbete av något slag påbörjas inomdepartementet med den inriktning som jag härskisserat.Anders hade vänligheten att harangera migför insatser i försvarets tjänst. Jag ber att få tackaför det. Jag har väl mera känt mig som en i laget avförsvarsintresserade ledamöter. Men eftersomdetta är min sista försvarsdebatt, vill jag också fåtacka övriga i försvarsutskottet, utskottskanslietoch i någon mån departementet för gott samarbeteunder . Det har i övrigt varit en fin tidunder i utskottet.Herr talman! Jag vill yrka bifall till hemställan i sinhelhet i försvarsutskottets betänkande.Anf. 98 () replik:Herr talman! Jag vill i mitt genmäle säga att vi i densocialdemokratiska utskottsgruppen också villharangera för en mycket gedigeninsats för försvarsfrågorna och i synnerhet förGotlands försvar. Vi har upplevt en mycket resonabel utskottskollega som harlyssnat på argument, givit och tagit. Men att hon nuunder den sista treårsperioden har hamnat i litetdåligt sällskap är inte hennes fel. Vi önskar GunhildBolander all framgång i hennes fortsattaverksamhet.Anf. 99 ():Herr talman! Det betänkande vi diskuterar i dagbehandlar främst verksamhet och anslag förtotalförsvaret för kommande budgetår. ÅkeCarnerö kommer litet senare att redovisa kds synpå en del av de frågor som berörs i betänkandet.Jag vill i mitt anförande ta upp något somintresserar en hel del människor men som sällandebatteras, nämligen Delegationen för icke-militärt motstånd. Den inrättades 1987 på förslagav chefen för . Regeringenmenar att den försvarspolitiska utgångspunkt somlåg till grund för tillkomsten av delegationenalltjämt är giltig. Däremot finns det enligtregeringens uppfattning inte skäl att ha kvar ensärskild delegation med uppgift att bedriva denverksamhet delegationen svarat för. Regeringenanser att det bör i stället ankomma på Styrelsen förpsykologiskt försvar att hålla frågan om detmotstånd som civilbefolkningen kan bjuda enockupant levande.I den av regeringen utfärdadeinstruktionen för delegationen står det attdelegationens uppgift är att med hjälp avinformation och utbildning sprida kunskap omicke-militärt motstånd. Delegationen skall särskiltmed hjälp av råd och rekommendationer tillmyndigheter och enskilda medverka till att skapaförutsättningar för icke-militärt motstånd. Vidareskall delegationen behandla frågor omfolkrättsliga, psykologiska och andraförutsättningar för icke-militärt motstånd samtverka för att forskning bedrivs inom dettaverksamhetsområde. Någon förbereddorganisation för icke-militärt motstånd bör inteskapas. Delegationen har endast uppgifter ifredstid.När det gäller inriktningen för delegationens arbetesägs det att icke-militärt motstånd är allt som imotståndssyfte utförs mot en angripare, ockupant,och som inte genomförs av reguljära förband. Trehuvudlinjer finns för delegationens arbete: studier,forskning och påverkan av rättsregler, informationoch utbildning samt planering och övning.Herr talman! Det beslut som kammaren kommeratt fatta följer regeringens förslag, och vi i kdsyrkar bifall till det förslaget. Men jag villunderstryka vad försvarsutskottet framhåller närdet gäller det fortsatta arbetet under Styrelsen förpsykologiskt försvars hägn, nämligen att det ärangeläget att de olika intressen som är företräddai delegationen knyts till myndigheten förpsykologiskt försvar så att arbetet med de icke-militära motståndsfrågorna kan fullföljas ochvidareutvecklas.Jag är övertygad om att nu när Styrelsen förpsykologiskt försvar kommer att ta över dessauppgifter kommer styrelsen att också inse vikten avatt det utomordentligt värdefulla kontaktnät somnu finns i delegationen tas till vara. Varför inte medhjälp av en referensgrupp? Övergången in understyrelsens vingar skulle också kunna underlättasmed hjälp av delegationens konsult.Med hjälp av de ekonomiska medel som föreslåsöverföras till Styrelsen för psykologiskt försvar föratt ta över de uppgifter som Delegationen för icke-militärt motstånd haft, tror jag att verksamhetenändå kommer att kunna leva vidare på ett bra sätt.Herr talman! Jag vill med detta yrka bifall tillhemställan i utskottets betänkande.Anf. 100 (nyd):Herr talman! Vi har hört många diskussioner här . Försvaret kostar pengar säger man. Det kanknappast vara någon överraskning för dem som ikanske 10, 15 eller hållit på medförsvarsfrågor. Försvaret måste naturligtvis kostapengar, precis som alla andra brandförsäkringarkostar pengar.Jag är principiellt emot alla skattehöjningar. skattehöjning för att försvaret skall få anslag,som innebär att försvaret kan fungera, är ett av demycket få skäl till skattehöjning som jag skullekunna acceptera. Skulle vi komma i en sådansituation att det krävs någon form av skattehöjningför att kunna fullfölja inriktning avförsvaret är t.o.m. jag beredd att stödja ett sådantförslag, under förutsättning att pengarna går tillnågot vettigt.Men kan jag inte förstå att man i Sverigeinte tar de chanser som finns att tjäna pengar påförsvaret. har en fantastiskförsvarsindustri. Den har jag här ikammaren talat mig varm för. Jag har sagt att manmåste se till att det ges ökat utrymme för export,under civiliserade former naturligtvis.Jag har hört talas om att t.ex. KMI tillstyrkt exportav patrullfartyg till . Det har upprört migmycket att man i regeringskretsar sagt nej till det.Jag kan faktiskt inte förstå ett sådant beslut. Det ärmycket dumt och onödigt, speciellt i tider somdessa. har två övergripande brister i dag.Det ena är bristen på pengar och det andra ärbristen på arbete. Om man kan skapa arbete ochsamtidigt få in pengar, måste det vara ett gyllenetillfälle. Det borde alla människor förstå.Uppenbarligen finns det ett gäng, förmodligen iregeringskretsar -- eller på något departement,vilket naturligtvis är samma sak -- som inte gör det.Vad är då skälen till sådana ställningstaganden. Jaghar inte hört skälen, men jag kan tänka mig att enexport till skulle innebära problem förandra industrier. Jag hört diskussionen . AtlasCopco, LM och andra företag kan kanskefå svårt att exportera till ''mainland ''. Menvad är det för export som går dit? Det är en exportsom bygger på ''soft-loans''. I princip betalarSverige sin egen handel. Det hör inte hemma hosgod köpmannased.Taiwan har däremot en av världens störstavalutareserver. Den finns där klar att slantas uppmed klingande guld rakt in i den svenskapenningkistan. Varför skall man förakta en sådanhandelspartner?Jag vet också att det finns en massa konstiga idéerom att man t.ex. har godkänt ''mainland ''. Men tiderna har förändrats. Alltförändras, utom i vad gäller syn pådessa problem. T.o.m. röda och har vänskapliga förbindelser. Både röda ochTaiwan investerar massor av pengar i varandrasländer. Varför skulle då vara dessa tvåparters samvete, när de själva uppenbarligen trivsrätt så väl med varandra. De investerar jugladeligen i varandras länder. Jag vet att det kanförekomma litet väsen ibland om exporten tillTaiwan. Men det blir aldrig någon förändring omingenting görs.Varför skall alltid söka handelspartner sominte har några pengar? Varför låter man intesvenska skeppsvarv bygga fartyg som det finns enefterfrågan på, i dessa tider när miljarder kronorläggs ut på en konstlad sysselsättning i detta land?Ingen människa skulle i alla fall kunna inbilla migatt skulle försöka invadera röda påfastlandet med några patrullbåtar. Jag vet inte omman i har en sådan aktionsradio att man kannå fastlandet ens. Förmodligen handlar det om enbestyckning med en grov kulspruta eller en lättluftvärnsautomat, på sin höjd. Hur skulle stora''mainland '' kunna hotas med detta. Detfinns inga normala skäl över huvud taget till attneka en sådan export.Visserligen finns det en del konstiga diplomatiskaskäl. Man påstår att inte erkänt Taiwanöver huvud taget. Men varför gör inte detdå; det har jag sagt förut här i kammaren. Man skallinte hålla fast vid otidsenliga beslut och en massadumheter. Det finns gott om länder i världen somfaktiskt har erkänt . Många länder liggerlångt framme i sina funderingar om att göra det.Skall och LM , som i och försig är mycket bra företag, genom lobbying ochkonstiga politiska beslut som fattas i detta land,sabotera en annan marknad? Man kan då fråga sig:Vad skall beslutsfattarnas nästamarknadsekonomiska drag bli i detta land? Skallman kanske förbjuda AB Svenska pressbyrån attsälja klubbor till barnen, därför attförsäljningsbalansen på tuggummi annars kankomma att rubbas på . Det är ungefär denlogik man visar. Det är fantastiskt att mänskligdumhet kan få så särpräglade drag.Den svenska försvarsindustrin måste ju ges enrimlig chans till överlevnad. Men den får detsvårare och svårare, dels grund av en mindreinhemsk efterfråga, dels på grund av enöverkapacitet i världen. Hur kan man då säga nejtill en export som handlar om 80 fartyg, migveterligen? Den exakta summan pengar vet jaginte. Men jag kan föreställa mig en summa på minst7--. har inte råd med ettsådant samvete och en sådan dumhet. Framför allthar vi i inte råd att slå botten ur den svenskaförsvarsindustrin, med allt vad det innebär i formav arbetstillfällen, ovärdelig ''spinn-off'' till dencivila sektorn i samhället osv.Jag tycker faktiskt att detta är litet beklämmande.Sverige måste gå i bräschen, inte bara för egen skullutan även för rättvisans skull och för demokratinsframskridande i världen. bör ta initiativ tillatt ta reda på om man skulle kunna erkänna Taiwanoch upprätta normala diplomatiska förbindelsermed . Det är en diplomatisk skandal attSverige utan vidare handlar med röda , ett landsom grovt bryter mot alla mänskliga rättigheter. IKina förekommer det t.ex. stora offentligamassavrättningar. Det förekommer också attoppositionen krossas med stridsvagnar och attstudenter som vill ha demokrati körs ihjäl. Ettsådant land är gott nog som handelspartner, ett landsom dessutom inte har så mycket pengar.Taiwan däremot har 30 politiska partier ochdemokrati. Men det landet duger inte på grund avkonstiga beslut som är 40--. Sverigeborde gå i bräschen för . harnämligen inte råd att fortsätta med sådana härdumheter. behöver nämligenexportintäkter, speciellt från länder som har pengaratt betala med.Anf. 101 () replik:Herr talman! har i försvarsutskottetibland haft en del problem när det gällt att följaregeringspartierna i en del sakfrågor. Men då hardet i regel ordnat sig när regeringen talat med IanWachtmeister. Det har inneburit att Ny demokratiunder den gångna treårsperioden har varit AndersBjörcks trogna stödparti i försvarsfrågorna. Detmåste kännas tryggt för försvarsministern att nuhöra -- som för övrigt också ville haen officer till partiledare, har jag förstått -- säga attdet är okej med skattehöjningar som går tillförsvaret.Sådana skattehöjningar kommer ju att behövas omde stora miljardunderskotten skall kunna betalas.Jag måste harangera också för klarabesked i debatten. Vi har saknat det från de partiersom sitter i regeringen. Men ställerupp och betalar. Det var beskedet som vi fick.Anf. 102 (nyd):Herr talman! Jag sade att försvarskostnaderna föratt fullfölja försvarsbeslut var en av demycket få anledningar som jag skulle kunna tänkamig som skäl till en skattehöjning. Försvaret, StureEricson, handlar inte bara om pengar. Det handlarom en nations förmåga att överleva i enkrissituation. Det kan man, som en värstakrämargesäll, faktiskt inte mäta i pengar.Det finns länder, , som undermellankrigstiden höll på medsådana här konstiga avarter. Vad hände åren 1939,1940 och 1941? Helt plötsligt hade de främmandemakts armé på sitt territorium. Jag förmodar att detinte är den utveckling som söker iframtiden. Inte vill i alla fall jag ha en sådanutveckling. Jag kan tänka mig att betala merper hundralapp för att slippa det eländet.Anf. 103 () replik:Herr talman! tog väl inte tillbakalöftet om att ställa upp på skattehöjningar? Jag trorinte det. är frågan: Talar här försitt parti eller är det hans privata uppfattningar?Att ställa upp med pengar när de verkligen behövsingår just i de förslag som vi har framlagt när detgäller arméns organisation . Underåtertagningsperioden, när man bygger uppinvasionsförsvaret och då man har tydligaindikationer på att det finns ett behov av ett sådantförsvar, finns det mycket litet av ekonomiskarestriktioner. De ligger i den planering som vi redanhar. Skillnaden mellan vårt förslag och det som förnärvarande gäller är att man nu planerar bara fören ettårsperiod och att man behåller fler brigaderän vad man har råd att utrusta. Det är vårhuvudanmärkning.Om det läge som talade om skulleuppstå finns det naturligtvis inget som är merangeläget än att satsa statens pengar på att se till attvi får ett trovärdigt försvar.Anf. 104 (nyd) replik:Herr talman! Som jag tidigare sade: En av de fåanledningarna till att jag kunde tänka mig att betalalitet extra skatt var ett starkt försvar. Jag vet intehur pass stor dignitet jag har i mitt parti, men omjag säger jag så menar jag inte partiet. I så fall hadejag sagt vi, för vi är trots allt en samling människor.I det här fallet är det pluralis, dvs. vi.Det talas om återtagningstider hit och dit. Ja, visstfinns det återtagningstider. Men, ,när skall man utlösa återtagningstiden? Så sent somi visste man över huvud taget inteom skulle gå in i . Det visste inteengelsmännen förrän det var bekräftat genom attgränsbommarna lyftes undan. Man trodde in i detsista att man skulle fixa det här genomförhandlingar. Det finns inte återtagningstider i allasituationer. Detta är mycket svårförutsägbarasaker.Jag kan ta ett exempel som inte rör försvaret överhuvud taget. Hur många människor trodde attBerlinmuren skulle falla. Det trodde man var precislika orimligt innan det skedde som att mani dag skulle tro att något land över huvud taget skallfundera på att anfalla eller ställa till mednågot elände i vårt grannskapsområde.Visst måste man ha återtagningstid, men samtidigtmåste man se till att axlarna mellan beredskap ochresurser möts på en rimlig nivå. Man kan inte hållapå med planeringar och förvarningstider på femeller som många gör, för så fungerar det intenär verkligheten kommer ifatt oss.Anf. 105 ():Herr talman! Jag tänker beröra tre områden iförsvarsutskottets betänkande 1993/94:FöU9. Detgäller mobiliserings- och förplägnadsförband,lekmannainflytande i och behovet av utredningavseende de värnpliktigas ekonomiska och socialasituation.Överbefälhavaren föreslog i sitt kompletterandeunderlag inför försvarsbeslutet attmobiliserings- och förplägnadsplutoner skulleorganiseras. Chefen för armén hade utrettförutsättningarna för en sådan åtgärd. För attvärnpliktsutbildning skulle få genomföras inom denfredstida stödproduktionen ansåg regeringen attutbildningen skulle leda till krigsplacering.Krigsorganisationens personalförsörjning skulledärmed bli effektivare.Utskottet ansåg då att det var viktigt atteffektivisera stödproduktionen och att ta tillvarabesparingsmöjligheterna men slog fast attbesparingsmålet inte fick leda till att fler utbildadesän vad som behövdes för ändamålet.Riksdagen fattade beslut om att avvaktaPliktutredningens förslag när det gäller volymenoch de närmare förutsättningarna för devärnpliktigas utbildning samt också utbildningensinnehåll. Något förslag från regeringen i enlighetmed detta kom inte. Men däremot fattades ettbeslut om att införa mobiliserings- ochförplägnadsplutoner.Antalet värnpliktiga för denna verksamhet hade dåhalverats i förhållande till det ursprungligaförslaget. Antalet sjunker nu igen 1995--1996 medytterligare 270 värnpliktiga på grund av har ändrat uppsättningstiden så att den skallvara i stället för 12 år.Vid beslutstillfället var emellertid de värnpliktigaredan i utbildning, eftersom chefen för armén redani året innan hade fått i uppdragav regeringen att genomföra denna utbildning.Beslutet har fått mycket stark kritik, särskilt från deansvariga ute i organisationen samt också från denfackliga organisationen som anser att devärnpliktiga används som grå arbetskraft medanderas medlemmar kastas ut i arbetslöshet.Arbetsdomstolen har genom beslut i december1993 underkänt försvarsmyndigheternas hanteringav ärendet på grund av felaktig uppsägning avcivilanställda. Några hundratal avskedadecivilanställda får nu höga skadestånd och måsteerbjudas återanstllning. Detta kan komma att kostaFörsvaret . Man kan jufråga sig varför det var så bråttom att hantera dettaärende att man drog på sig dessa extra kostnaderför försvaret i form av skadestånd.Vid besök ute i verksamheten har jag både frånanställda och värnpliktiga fått ta del av mångakritiska synpunkter på den pågående utbildningenav värnpliktiga i kök och förråd. De värnpliktiga fårinte alls den utbildning som de utlovats utan heltandra uppgifter. De anställda, som har blivitmycket färre, har fått fler och andra uppgifter,vilket gör att de inte kan ge de värnpliktiga denutbildning som de har rätt att kräva.De utbildningsplaner som utarbetats kan heltenkelt inte följas på grund av de stora gruppernavärnpliktiga och de få handledarna. Organisationentycks också sakna rutiner för att utbilda och stödjade nya kategorier av handledare som man fåttgenom den förändrade verksamheten.Vi socialdemokrater anser att det som harhänt i denna fråga pekar på behovet av enutvärdering och ett förnyat ställningstagande tillanvändning av värnpliktiga i mobiliserings- ochförplägnadstjänst. Detta har vi anfört i ett särskiltyttrande som vi avser att följa upp i höst.Utskottet genomför påsocialdemokratiskt initiativ en offentlig utfrågningom personalfrågor med anledning av denomfattande omstrukturering som har skett inomförsvaret. Detta är ett led i utskottetsuppföljningsarbete.Under avsnittet lekmannainflytande iFörsvarsmakten föreslår regeringen att uppgifter skall ändras.Regeringen anser att nämndens uppgifterbeträffande personalvården har minskat ochalltmer kommit att ingå i myndighetens ordinarieverksamhet. Därför föreslår regeringen attFörsvarets personalvårdsnämnd ombildas den 1 juli1994 och att den bara skall behandlafrågor som rör värnpliktiga.Vi delar inte denna uppfattning. Eftersompersonalledningen i den från nya bantadeFörsvarsmakten kommer att reduceras anser vi attdess förmåga att ge ett effektivt stöd till den lokalapersonalvården försämras. Vi anser att utgör ett väl fungerandeforum för samråd på central nivå. Nämnden bör ihögre grad utnyttjas för att stödja en välfungerande personalpolitik inom Försvarsmakten.Vi vill understryka vikten av attarbetstagarorganisationerna har representation inämnden. Personalvårdssituationen för devärnpliktiga har ett naturligt samband med deanställda personalgruppernas situation. Vi ansersåledes inte att någon ombildning av bör ske.Herr talman! När det slutligen gäller devärnpliktigas ekonomiska och sociala situation harmotionärer från fyra riksdagspartier föreslagit atten utredning skall tillsättas.Den senaste undersökningen på detta område gammal. Mycket tyder på att vissaförsämringar har skett sedan den gjordes.Begränsningen av de fria hemresorna är ett sådantexempel. Det förhållande som råder är intetillfredsställande. Det kan få negativakonsekvenser för de värnpliktigas inställning tillförsvaret.Utskottet utgår i sin skrivning från att dessa frågorkommer att behandlas i samband med denkommande propositionen om totalförsvarsplikt ochanser därför att det inte nu finns behov av ensärskild utredning med detta syfte. Vi har i vårpartimotion uttalat oss för att en utredning kommertill stånd inför nästa försvarsbeslut. Eftersom viförväntar oss ett intensifierat arbete medomstruktureringen inom försvaret, känner vi starksympati för de motioner som kräver en särskildutredning av de värnpliktigas sociala ochekonomiska situation omgående. Vi beklagar att viinte i utskottet kunde enas om ett sådant beslut.Men med anledning av att hela värnpliktssystemetstår inför förändringar bör de värnpliktigassituation bli föremål för utredning.Detta gäller också deras inflytande ochrättssäkerhet. Vi socialdemokrater har i ett tidigareskede fått gehör för att också disciplinsystemet idess helhet utreds inför det kommandetotalförsvarsbeslutet.De värnpliktiga och den anställda personalen inomförsvaret har den allra största betydelsen förSveriges försvarsförmåga. Därför är det viktigt attde ges de bästa möjliga förutsättningarna för attkunna utföra sitt viktiga arbete.Jag vill till slut yrka bifall till förslag.Anf. 106 () replik:Herr talman! Även om det inte överraskar mig, ärjag litet undrande inför den del av där hon uppehåller sig både länge ochinlevelsefullt vid proceduren med förråds- ochförplägnadsvärnpliktiga. Det råder ju i utskottetinga delade meningar om att det var utomordentligtolyckligt, för att inte säga oskickligt, attuppsägningar skedde och förekomriksdagsbeslutet. Sedan kan man ett och ett halvt årefteråt stå och fundera i kammaren över varför detblev så. Men det löser faktiskt inga problem.Nu är denna organisation i gång och fungerar bra.Tidigare förrådsmän har varit föremål förutbildning för sina tjänster såsom instruktörer imånga fall.