prot · GH09119 · 1994-06-07 00:00:00 — Ensocialdemokratisk regering föreslog sedan detta,men avslog förslaget och beslöt iavvaktan på en ny utredning en mindre höjning avnivån.Efter ett försök med omprioritering viadifferentiering, vilket avvisades av i stort settsamtliga remissinstanser, kom 1988propositionen om ett reformeratstudiemedelssystem. Huvuddelen avsubventionerna överfördes då frånåterbetalningssidan till tilldelningen, och bidragetkunde därigenom sexdubblas som nivånhöjdes rejält. Vi var ganska eniga om dessaförändringar, både när det gällde strukturen ochnär det gällde innehållet. , Vänsterpartietoch ville dock ha en annan lösning,nämligen studielön, vilket skulle ha inneburitmycket stora kostnadsökningar.I samband med beslutet beställde enöversyn av vuxenstudiestöden, som ju hade funnitssedan 1976. En särskild utredare fick uppdraget,som också innehöll frågor om en samordningmellan de olika systemen. Efterfrågan på ochbehovet av dessa stöd översteg klart resurserna,och många fick avslag på sina ansökningar. Dessastöd finansierades nämligen av en särskild avgift.Det fanns bara en viss summa pengar tilländamålet.Efter det att de nya reglerna hade trätt i kraft den1 uppstod en våldsam debatt omskuldsättningen och de s.k. fribeloppen, dvs.inkomstprövningsreglerna. Regeringen gav dåCSN i uppdrag att utvärdera systemet. Dessutomjusterade på egen hand både fribeloppoch reduktionsregler. Då, ,reserverade sig , ,och för enförutsättningslös utredning omstudiemedelssystemet. I första hand borde mankomma till rätta med den höga skuldsättningen.Här kan man hitta skälet till att regeringen nuframhärdar med en proposition i elfte timmen.Majoriteten i kammaren tyckte vid den tidpunktenatt man borde avvakta CSN:s utvärdering samtresultatet av den översyn av vuxenstudiestödensom man hade startat så att man fick möjlighet samordning. Dessutom hade vi fått enskatteomläggning, vilken hade fått effekter påräntan på studielånen. Ingen hade ens börjat betalatillbaka enligt de nya reglerna, så det var litet tidigtatt ta i med en parlamentarisk utredning. Men alltvar så dåligt, och allt skulle gå så snabbt. Vi fåralltså en proposition, som innehållerförslag som skall träda i kraft 1996.I augusti 1991 kom förslag,och blev Per utbildningsminister.En ny översyn skulle ske. I en frågedebatt ville jagha garantier för att de vuxnas studiefinansieringeninte skulle försenas med anledning av den nyaöversynen. Per bedyrade då att regeringenminsann inte avsåg att dra fötterna efter sig utanskulle arbeta snabbt och effektivt. Allt skulle varafärdigutrett . Märk väl attjag nu riktar mig till Per . Jag har inte någonanledning att kritisera på denna punkt.Vi hade säkert kunnat lösa problemen, om vi hadefått vara i fred.Man avvaktade förstås inte någon utredning utanhandlade direkt i budgeten . Man skarner rejält på vuxenstudiestöden: 225 miljoner. Denuppsökande verksamheten skulle upphöra helt. Entredjedel blev kvar av resurserna förkorttidsstudiestödet. Kollektiva ansökningarslopades eftersom de var så farliga, och ämnesvaletskärptes.I ytterligare en frågedebatt fick viveta att några direktiv inte skulle fastställas.Översynen skulle alltså ske inom ramen fördepartementets fortlöpande beredningsarbete,alltså utan insyn. Det har varit ganska typiskt förUtbildningsdepartementets sätt att arbeta. Man harhaft arbetsgrupper av olika slag och har inte förtnågon större dialog med folk utanfördepartementet. fick uppdraget attutreda. Förslaget har i och för sig varit på remiss,men sedan har regeringen fortsatt beredandetinternt. Ett par s.k. öppna hearingar har hållits, ochdet som har presenterats där har mestadels enbartskapat oro. Förresten var inte dessasammankomster särskilt öppna. Företrädare förvår riksdagsgrupp frågade om de fick lyssna menfick ett blankt nej till svar.I juni 1993 begärde vi socialdemokrater enparlamentarisk beredning, eftersom det ju handlarom långsiktiga system och fanns ett omfattandematerial. Vi tyckte att det var dags att försöka hittaen gemensam nämnare. Regeringen tyckte dock attdetta var onödigt. Man var snart färdig med sinaförslag och skulle inbjuda oss till samtal i början avseptember. Jag uppfattade att det gällde 1993, meningenting hördes , varför viutformade vårt eget förslag om ett samordnatstudiestöd. Det beskrivs i vår motion och i vårtsärskilda yttrande.I budgetpropositionen räknade vi med att fåveta regeringens åsikter om framtidens studiestöd.Men det fanns ingenting. Inte heller aviserade mannågon särproposition. Det var i sista momangenunder mandatperioden. Däremot angavs att man ikompletteringspropositionen skulle övervägabehovet av medel för olika former av studiestödmen då kopplat till förslag om antaletutbildningsplatser.Men så damp proposition 156 ner. Denär det första officiella dokument från regeringen idessa frågor där man tar någon slags ställning, omman bortser från själva anslagen.Utbildningsministern har pliktskyldigast besvaratett par frågor i men i övrigt aldrig deltagiti någon diskussion om sina budgetförslag. Han ärinte här nu heller, trots att jag faktiskt har skickatbud och sagt att det vore trevligt om han kunde varahär.Som jag inledde med föreslår alltså regeringen enparlamentarisk utredning. Men först skall manfatta ett antal delbeslut om saker som ändå inteskall träda i kraft förrän, i viss fall, den 1 januari1996.Propositionen har ingen målbeskrivning. Inteheller finns någon analys av kommandeutbildningsbehov. Samordning nämns, men vissadelbeslut skapar omöjliga låsningar, och då är jusamordningen ingenting värd. Inflytande- ochrättssäkerhetsfrågor andas man ingenting om, trotsatt beslut inte går att överklaga och trots attCSN har föreslagit en överklagandenämnd. Deadministrativa konsekvenserna är inte utredda, ochnågra ekonomiska beräkningar står ej att finna.Det var en överraskning det som i dagkunde presentera om 300 miljoner på ena ställetoch 350 miljoner på det andra. Det finns inte nämnti propositionen, och det har varit omöjligt för ossandra att göra en bedömning. Det står ipropositionen bara att de föreslagna besparingarnagör det möjligt att höja studiebidraget med 160 krper månad.Med propositionen såsom underlag är det intemöjligt att bedöma effekterna av de olikaförslagen. Man får göra egna bedömningar, lyssnapå företrädare för studenterna och de olikaverksamheterna, rådgöra med erfarnaadministratörer osv. Slutsatsen blir då attpropositionen bör avslås.T.ex förslaget om studiebidrag i förhållande tillprestation är mycket otydligt. Ingen har ännu tittatpå administrationen, och relationen till kommandepensionssystem påverkas. Man borde också titta påriskerna för en minskad rekrytering till svårarestudier, där ett misslyckande kan få storaekonomiska konsekvenser, eftersom man får sittbidrag utbytt mot större lån om man skulle missa.Utskottet anser att utredningens möjligheter attfritt söka lösningar inte nu bör begränsas genomdelbeslut.Förslaget om ett flexibelt studiestöd viddeltidsstudier kan, som påpekade, varaen av flera tänkbara konstruktioner. Det bör dockgälla också annan utbildning än den som föreslås ipropositionen, och man bör se det hela i ett litetstörre sammanhang. Det var inte heller någonbrådska med ikraftträdandet.Två av förslagen gäller återbetalningssystemet. Härbehöver man vara litet extra varsam med att fattadelbeslut, eftersom varje förändring i regel innebäratt man skapar ytterligare ett system.Återbetalningsreglerna inkl. avskrivningsrätten vid65 års ålder har dessutom ett mycket klart sambandmed det nya pensionssystemet, men det har maninte tagit hänsyn till i förslaget.Eftersom utskottet avstyrker samtliga förslag somsyftar till att omfördela pengar i systemet och då detinte heller finns några beräkningar, föreslårutskottets majoritet att inte hellerbidragshöjningen skall genomföras i nuvarandeläge. Det skulle ändå inte ske förrän den 1 januari1996.Sammantaget kan följande sägas om regeringensinsatser på studiestödsområdet -- och pratar jagfortfarande om regeringen och inte om Hans Dau:Man har gjort kraftiga försämringar avvuxenstudiestödet. Där har naturligtvis Hans Dauhaft ett finger med i spelet. Man har försökt sänkastudiemedelsbeloppen och lägga en avgift på , vilket dock i enighet harförhindrat. Möjligheten att överklagastudiestödsbeslut har avskaffats liksom inflytandetpå tillämpningen av meritprövningsreglerna,dispenser från åldersregler osv. Man har allmäntskapat oro med sina olika förslag från diverseutredare och beredningar. Man har inte precissträvat efter något större parlamentariskt stöd. Inteheller har man tagit vara på de kunskaper ocherfarenheter som faktiskt finns.Vad vill då vi socialdemokrater i studiestödsfrågan?Vi har utvecklat det i ett särskilt yttrande. I ochmed att frågorna skall utredas vidare avstår vi nufrån kravet på att skall ta ställning till deriktlinjer som vi förordar. Utskottet menar attförslagen i de olika motionerna utgör en tillgång förutredningen och att de tillsammans medregeringens utgångspunkter bör utgöra en grundför det fortsatta arbetet.Vi föreslår en modell för ett framtidastudiestödssystem som omfattar sju av dagensstödformer. Modellen innehåller ett grundbelopp,ungefär motsvarande dagens studiemedelsbelopp.Till det bör läggas tilläggsbelopp för vuxna, så atttotalbeloppet motsvarar a-kassa eller helstöverstiger denna något. Inom detta system kanbidragsdelarna sedan varieras, så att man t.ex.stimulerar vissa former av studier eller särskiltprioriterar vissa eftersatta grupper.Vuxenstudier på grundläggande nivå, som manalltså måste låna pengar till, samt anvisadutbildning inom arbetsmarknadspolitiken, somman också ibland måste låna pengar till, bör inteföranleda skuldsättning . börinte heller gymnasial utbildning för vuxna medföraskuldsättning. Detta skulle vara ett sätt att minskade utbildningsklyftor som finns.För högskolestudier bör studiebidraget höjas. Detkan bli verklighet om man görskärpningar när det t.ex. gäller antal terminer,meritvärdering och snabbare återbetalning. Brastudievägledning och ekonomisk rådgivningmedverkar också till en lägre skuldsättning. Rätt attöverklaga finns i vårt system, liksom demokratisktinflytande i olika bedömningsfrågor.Ett steg i rätt riktning tas nu av utskottet i fullenighet, nämligen beställningen beträffande bättresamordning på vuxenstudiestödsområdet.I övrigt känns det bra att utskottet avstyrker endålig proposition och att också företrädarna förregeringspartierna i utskottet uttalar sig litetmindre kategoriskt om framtiden.Jag yrkar därför bifall till utskottets hemställan påsamtliga punkter.Anf. 202 HANS () replik:Herr talman! Eftersom och jag i stort sett ärganska överens, vilket hon nu har bekräftat, skalljag inte ta upp alltför lång taletid.Jag vill bara säga att jag inte har några invändningarvad gäller historiken. Även jag skulle ha sett detsom en fördel att ha Per här, men jag såginte till någon utbildningsminister under den förramandatperioden heller, när vi behandlade dessaärenden. Tydligen är intresset i departementet intespeciellt stort, oavsett vilken departementschef vihar. Det är bara att beklaga.Lena nämnde , och jag tycker viständigt bör påpeka att vi under två regeringar haravslagit framställningar om att minskaomfattningen av eller ta bort . Jagtycker att här har varit konsekvent ochhoppas att den kommer att fortsätta med det ävensedan vi båda har lämnat . Vi har juförstått att detta har varit något väldigt bra, somCSN har skött på ett utomordentligt sätt. Detförtjänar att poängteras.En annan sak som jag tycker är viktig, men somLena inte nämnde, är den diskussion som vi harhaft om utlandsstuderande på gymnasienivå. Vi harförsökt att få fram ett förslag om detta, men pågrund av ekonomiska realiteter och den verklighetsom vi lever i lyckades det inte den här gångenheller.Avslutningsvis, herr talman, vill jag säga att jag harfull respekt för socialdemokraternas förslag, ävenom jag inte omfattar dem till . Tyvärr ärockså de behäftade med problemet att dra en alltförstor kostnad, och jag kan inte se någon möjlighettill att de skall kunna genomföras under dennärmaste mandatperioden.Anf. 203 () replik:Herr talman! Jag tycker inte att behöverta på sig skulden för att inte Per är här. Hanfår själv ta ansvar för sitt fögderi.Det har varit lätt att samarbeta med Hans, och vihar som sagt kunnat lösa väldigt många frågor. Jagmåste ändå vara litet besvärlig ytterligare en gång:Vi har inte riktigt fått något klart svar på varför detär så bråttom att driva igenom dessa förslag somändå inte skall träda i kraft och därmed låsa upp enkommande utredning? Är det så att Hans Dauhärtill är nödd och tvungen?Anf. 204 HANS () replik:Herr talman! Det är klart att detta är regeringensförslag och att det finns motiv bakom det. Som jagsade i mitt inledningsanförande markerar det ettförsta steg mot ett annat studiemedelssystem.Därför har jag yrkat bifall till regeringens förslag.Anf. 205 (nyd):Herr talman! Det känns onekligen litet ovanligt,men jag vill yrka bifall till hemställan ibetänkandet och avslag på reservationerna.Det är ett ganska märkligt ärende som vi nu skallhantera. Jag avser inte att gå in på detaljer utan göri stället en summering. Först av allt aviseraderegeringen för länge sedan att en omfattandeproposition skulle läggas fram om det komplexasystemet när det gäller studiefrågor m.m.När man efterlyste den aviserade propositionenaviserades det att den skulle komma, men inte när.När man närmade sig mandatperiodens slutaviserades det att den aviserade propositionen medoaviserat datum inte skulle läggas fram.Till sist lades en oaviserad proposition fram somtydligen skulle ersätta den aviserade med oaviseratdatum. Av den stora aviserade propositionen somskulle ta ett radikalt grepp på ett mycket stortproblem ''bidde det en tumme''.Regeringen påpekar dessutom i sin propositionbehovet av att mer genomgripande förändringarmåste genomföras. Det är även, enligt regeringensmening, befogat att kritisera de olika offentligasystemen för att de är orättvisa och har ett felaktigtsignalsystem.Samtliga partier är alltså eniga om att det behövsgenomgripande förändringar inomstudiefinansieringssystemet och att nuvarandesystem bl.a. är mycket orättvist.Vidare är samtliga partier överens om att detbehövs ett helt nytt samordnat vuxenstudiestöd.Partierna är även överens om att hela detta hopkokav olika ingredienser inte är bra utan måste ändras.Just detta hopkok kan även liknas vid ettplockepinnspel. Man försöker göra någonting i enaändan, då pinnarna plötsligt rör sig i oförutsägbarariktningar i delar av högen där man minst anar det.Herr talman! Det är angeläget att regeringen inuvarande läge inte gör detta misstag. Faran äruppenbar för att ändringen, i stället för att i välvilligambition och oförstånd ändra en detalj i spelet,kommer att orsaka mer kaos.Jag ställer mig ännu mer frågande till behandlingenav ärendet. Innan ärendet började behandlas fannsdet en del meningsskiljaktigheter mellan partierna.Efter vissa diskussioner och önskemål om att läggaäven denna proposition till den parlamentariskautredning som regeringen har aviserat kommer atttillsättas för att lösa detta komplexa system, fick jagen känsla, nästan intill visshet, av att partierna hadeenats om en parlamentarisk utredning.Döm om min förvåning då plötsligt borgarnareserverar sig mot lösningen! Är det för mycketbegärt att få en kommentar från omdetta?Kan det vara så att instruktionen från regeringenkom så sent till sin förlängda arm i attpropositionen måste igenom, kosta vad det kostavill och oavsett innehållet.Herr talman! Med detta korta anförande har jag nubidragit till att spara dyrbara tid, vilketjag hoppas även smittar av sig på mina kolleger iutskottet. Jag avser tyvärr emellertid att ta , vid behandlingen avsocialförsäkringsutskottets betänkande 18.Anf. 206 HANS () replik:Herr talman! ställde en direkt frågatill mig. Han har haft en känsla av att vi var ganskaöverens men att vi moderater sedan reserveradeoss. Det gjorde vi inte. Vi är ju helt överens om attvi skall ha en parlamentarisk utredning. Vi är heltöverens om att vissa delar av den, föranledda av enmotion från Socialdemokraterna och Nydemokrati, skall behandlas med förtur. I stort varvi överens. Det var nog inte bara en känsla utan såvar det.Men jag har aldrig uttryckt -- i så fall har Hans Daumissuppfattat mig -- att jag skulle frångåregeringens förslag på de enskilda punkter som jagvidhåller är ett steg i rätt riktning och en markeringav den färdriktning som regeringen vill att vi skallfortsätta i.Anf. 207 (nyd) replik:Herr talman! Jag tror faktiskt att jag instämmer iLena konstaterande tidigare beträffandeHans Daus sits i det här fallet.Anf. 208 ():Herr talman! I det här betänkandet harVänsterpartiet tre motioner, två från allmännamotionstiden och en motion med anledning avpropositionen. Kvällen är sen och gjort en mycket förtjänstfull historiskbeskrivning och genomgång av dagens betänkande.Jag vill därför bara kort kommentera våramotioner.I den ena tar vi upp riskerna med ett system medalltför lågt studiebidrag och alltför höga lån. Detvar det som tog upp. Där anser vi att detfinns risk för att studenter avstår från studier pågrund av risken att misslyckas och ändå stå kvarmed stora låneskulder.I motion Sf517 tar vi upp vuxenstuderande med ettstort försörjningsansvar och att det blir mycketsvårt för dem att finansiera sina studier med lån påSVUX- och SVUXA-området.Jag vill också säga att den här propositionen varytterligare ett exempel på ett ofullständigtanalyserat förslag. liknelse med ettplockepinnspel tyckte jag var talande. Detta gällerinte bara studiesystemet. Det har också varit falleti andra system, och då inom socialförsäkringensområde. Där har man kunnat iaktta att man vidtaren åtgärd som sedan får icke i förväg anadekonsekvenser i andra delar.Vi har nöjt oss med utskottsmajoritetens skrivningom en översyn av hela studiestödssystemet och haralltså inte någon meningsyttring. Jag hoppas attmajoriteten håller också vid omröstningen och attvi verkligen får den här översynen av studeimedlen.Vänsterpartiet har motionerat om justdet och pekat på den snårskog av olika system somfinns i dag.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan.Anf. 209 HANS () replik:Herr talman! Jag nämnde inte ochVänsterpartiet i mitt inledningsanförande. Det varminst av allt någon nonchalans mot BerithEriksson. Hon gör som många andra ett mycket brajobb i utskottet, och det respekterar vi.Berith anförande bekräftar barasamsynen på problemen. Det om risken för att studerande avstår attstudera på grund av ofördelaktiga lån och bidrag ärnågonting som vi har diskuterat . Jaghoppas att resultatet av utredningen blir att vi kankomma till rätta med det.De vuxenstuderandes försörjningsansvar nämnerregeringen i propositionen att man måste tittasärskilt noga på i beredningen. Det nämner ävenSocialdemokraterna och också Vänsterpartiet.Det är väl en av de mer svårlösta delarna, skulle jagkunna tänka mig. Det har sagts sitter vid samma bord och har så olikaförhållanden. Det blir ofta så då ett system blir litetäldre. Man plussar på och lappar på, och då får mandet här resultatet. Det här är en av de stora frågorsom jag hoppas att utredningen skall kunna klara.Anf. 210 (nyd):Herr talman! Jag skall försöka att se till att vi ärklara före elva, så jag har kortat ned mitt anförandehögst avsevärt. Mina begärda skallinte bli fem.Jag vill kort konstatera att man kan läsa var Nydemokrati står principiellt och hur vi ser på den härfrågan, eftersom vi utvecklade detta i enprincipmotion , Ub365 med rubrikenNytt studiefinansieringssystem.Vi konstaterade att det finns en storsamstämmighet om det förslag som regeringen harlagt fram. Det har den här korta debatten visat.Man kan i och för sig ha synpunkter på att det integår tillräckligt långt. Vi skulle vilja att man tog ettstörre steg. Men vi tycker att de här stegen går iprecis den riktning vi har angett. Inte minst LenaÖhrsviks utmärkta exposé visar att utredningarnahar jobbat länge, och det kommer den härparlamentariska utredningen också att göra, menhandling är också viktigt. Jag tycker trots allt att detfinns handling i rätt riktning, och eftersom den gåri den riktning som vi vill gå i Ny demokrati yrkarjag bifall till reservationerna 1, 2, 3, 4, 5, 6 och 7.Anf. 211 (nyd) replik:Herr talman! Förra gången var det i en trafikdebatt kritiserade sitt eget parti ochdess agerande. är det den sparkadepartisekreteraren tur. Agerandettalar för sig självt och kommenteras därför intevidare.Anf. 212 (nyd)replik:Herr talman! Jag vill bara kort till protokollet fånoterat att jag stöder mig på den partimotion somvår dåvarande partiledare harskrivit under. Jag betraktar den fortfarande somvårt partis politik.Anf. 213 () replik:Herr talman! Detta var ett av skälen till att jagförsökte vara tydlig och att jag tog god tid i anspråk.Jag ville visa på att även om vissa delar av Nydemokrati kan ha sympati för vissa delar avregeringens förslag skall man vara medveten om attde är mycket dåligt utredda. Det brukar mankritisera i andra sammanhang.Det finns inga beräkningar. Det finns inga analyser.Det finns ingen analys av de administrativakonsekvenserna, som faktiskt kan bli nog såvåldsamma. Jag skulle mycket gärna ta ensakdiskussion med om de härfrågorna. Det skulle säkert vara mycket intressant.Jag har lång erfarenhet av detta.Förslagen är inte avsedda att träda i kraft förräntidigast och en del av dem den 1januari 1996. Därför behöver man inte antaofullständiga, dåligt analyserade förslag , enbartför att protestera mot delar av sitt eget parti. Jagtycker faktiskt att det är ganska dålig stil. Det finnsändå två partimotioner med litet olika inriktning.Nu tycker jag att vi har fått ett brautskottsbetänkande, som redovisar mycket klart attdet är en dålig proposition som det är onödigt attanta . Den som så önskar hinner genomföra dehär förslagen.Anf. 214 (nyd)replik:Herr talman! Jag har svårt att se det som eninvändning att man inte tar ett tillräckligt stort steg.När man uppenbarligen kan ta ett litet steg i denriktning som man vill gå har jag svårt att se att detskulle vara ett problem, speciellt som man intebinder upp särskilt mycket.Det finns dessutom ett annat skäl. Det är att dettaställningstagande påverkar beslut. Det är viktigtinte bara i sådana här sammanhang, utan det gälleri alla sammanhang, att man fattar politiska beslut itid och att det finns en uthållighet i dem. Det ärdärför inte någon kritik att ikraftträdandetiden ärlängre fram.Det är a och o att jag som student vet vad somgäller. De flesta studenter tittar åtminstone ett årframåt i tiden när de fattar sina beslut.Anf. 215 () replik:Herr talman! Om hade lyssnat påden tidigare diskussionen hade det framgått att detär precis denna uppbindning som ärså onödig och så dum. Det skapar väldigt storalåsningar.När man i detta fall skall fatta beslut om ett nyttåterbetalningssystem har man helt låstmöjligheterna att diskutera fördelningen avsubventioner mellan återbetalningssidan ochtilldelningssidan.Återbetalningssystemen är långsiktiga. För varjegång man gör en förändring i ingripande syfteskapar man ett nytt återbetalningssystem, och vihar redan två. De skall vara i ungefär . Mankan inte hantera politiska frågor på detta sätt.Anf. 216 ():Herr talman! Jag vill för påpeka attvi andra är innerligt trötta på att vissanydemokrater använder den scen som ärtillgänglig, nämligen kammaren, för att angripasina egna partikamrater.Vi hade förra mandatperioden ett parti i riksdagensom ibland fungerade som en raket här ikammaren, men inte för att förgöra varandra.Detta är ett sådant tydligt agerande åt det hållet.Ledamöterna från Ny demokrati borde kunnatkomma överens i sitt eget parti om hur det skallröstas här i kammaren när vi arbetade med dettaärende i utskottet och inte nu underkammardebatten.Anf. 217 (nyd)replik:Herr talman! Jag instämmer i den kritiken, BerithEriksson. Också jag tycker att mitt parti har ageratklandervärt på den här punkten. Jag försvarar detinte, utan jag beklagar det.Överläggningen var härmed avslutad.