prot · GH09115 · 1994-06-01 00:00:00 — Vi anser att dennasamhälleliga insyn och detta medborgerligainflytande bäst garanteras i en ordning därhuvudregeln är att statliga myndigheter jämteverkschefen leds av valda lekmannastyrelser.Inom några områden anser vi dessutom att ettabsolut krav på lekmannastyrelser i myndigheternabör gälla.-- Det gäller tillsynsmyndigheter som utfärdarintegritetskänsliga föreskrifter, ingrepp imedborgarnas frihet och ekonomiska situation.-- Det gäller myndigheter som arbetar underaffärsliknande förhållanden och har en verksamhetsom innebär ett stort finansiellt ansvar.-- Det gäller myndigheter inom områdena forskningoch kultur, där det är av stort värde med styrelser,eftersom statsmakterna medvetet valt att ge dessaverksamheter stor frihet.-- Det gäller vidare fall där tidigare undantag gjortsfrån ordningen med enrådighetsverk, som en delstabsmyndigheter och myndigheter inomförsvarsmakten.Däremot anser vi att smärre myndigheter somsysslar med rutinärenden kan inrättas somenrådighetsverk, under förutsättning att någon typav insynsorgan finns.Vi har också uppfattningen att någon av de externastyrelseledamöterna bör utses till ordförande istyrelsen, medan verkschefen bör ingå i styrelsensom självskriven ledamot.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall tillreservationen.Anf. 141 ():Herr talman! I den statliga utredningen omförvaltningsmyndigheternas ledning diskuteradesbehovet av styrelser i statliga myndigheter. Mansäger att verksamheter som är av stor ekonomiskbetydelse, som berör människors integritet och somallmänt sett har stort inflytande i samhället måsteanses vara i behov av styrelser och är mindrelämpliga att organisera som enrådighetsstyrelser.Genom en vanlig styrelse fårförvaltningsmyndigheten en bred kompetens ocherfarenhet till sin ledning. Man kan spegla olikadelar av samhället och få en mer sammantagenöverblick över sina beslut och en bredareförankring.Jag vill yrka bifall till min meningsyttring.Anf. 142 ():Herr talman! Regeringen vill i sin proposition i första hand skall utgå från enrådighetsverk.Det kan finnas skäl till detta, som t.ex. effektivitet.Samtidigt pekar regeringen på att man skall varaöppen och flexibel och kunna välja andra former.Men utgångspunkten är enrådighetsverk.Med detta vill jag yrka bifall till utskottetshemställan.Anf. 143 ():Herr talman! Som som vårtalesman för reservationen hävdat vill vi att Radio-och skall ledas av en parlamentarisktsammansatt styrelse.Radio- och är den verkliga maktfaktornnär det gäller att fördela tillstånd. Men riksdagenkommer mänskligt att döma att besluta att verkettrots allt skall organiseras som ett enrådighetsverk,där verkschefen kommer att få stor makt. Därförskulle det vara synnerligen önskvärt att tjänstensom överdirektör annonserades ut och synnerligenönskvärt att denna chef hade erfarenhet och meriterfrån kulturlivet.Hon eller han måste göra mycket grannlagabedömningar. Det vore bra om han eller hon intebara tog strikt kommersiella hänsyn, utan gjordesådana bedömningar som även skulle gynna svensktkulturliv och vårt språkområde. Vi behöver enmotvikt mot det internationella mediebruset somhotar att dränka vår kultur och vårt språkområde.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )17 § Några frågor om sekretessFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1993/94:KU38 Några frågor om sekretess (prop.1993/94:165).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )18 § Förnyat förslag till lagstiftning omingripande mot otillbörligt beteende avseendeoffentlig upphandlingFöredrogsfinansutskottets betänkande1993/94:FiU22 Förnyat förslag till lagstiftning omingripande mot otillbörligt beteende avseendeoffentlig upphandling (prop. 1993/94:222).Anf. 144 PER ():Herr talman! Det ärende vi nu skall debattera ärförnyat förslag till lagstiftning om ingripande mototillbörligt beteende avseende offentligupphandling. På något sätt är ordet förnyat ettnyckelord i sammanhanget.Kammaren har redan avgjort ett exaktlikalydande ärende. Den gången sade kammaren nejtill förslaget. Man gick på de motiveringar somsammanfattningsvis innebar att man ansåg attförslaget att införa den här typen av lagstiftning brötmot den kommunala självstyrelsen. Man sade ocksåatt det bröt mot en artikel i den europeiskakonventionen om självstyrelse.Dessutom kunde man konstatera att det finns lagaroch regler som redan styr och reglerar den härverksamheten i tillräcklig omfattning.Nu återkommer ärendet. Inget nytt harpresenterats. Då har man först att försöka hitta ettsvar på frågan: Varför återkommer ärendet? Någonkanske kan förledas att tro att det här skulle gällaförhållanden i . Men det gör detalltså inte. Det är exakt samma ärende som senast.Förhållandena inom omfattas inteav denna lag.Då kvarstår frågorna: Varför nu nagga denkommunala självstyrelsen i kanten? Varför brytamot den europeiska konventionen om kommunalsjälvstyrelse? Varför införa ett onödigt regelverk?Varför öka byråkratin?Vi från socialdemokratiskt håll ser inte någonmening med detta. Därför yrkar vi avslag påpropositionen, vilket innebär att jag här yrkar bifalltill de socialdemokratiska reservationer som ärfogade till betänkandet.Anf. 145 ():Herr talman! anser inte heller attdenna lagstiftning är meningsfull. Vi anser att denkränker det kommunala självstyret och att vi hartillräckligt med lagstiftning på detta område somreglerar. Jag yrkar därför bifall till densocialdemokratiska reservationen under mom. 1.Anf. 146 TOM ():Herr talman! I reglerna för den offentligaupphandlingen är detta en viktig bit, och som nuåterkommer till . Under de gångna årenhar vi sett en kraftigt ökad upphandling ute ikommunerna. Det har också lett till kraftigtminskade kostnader för skattebetalarna. Det är vialla överens om; det medger ävenSocialdemokraterna i sin reservation.Man säger att detta skulle utgöra ett brott mot denkommunala självstyrelsen. Men det finnsfortfarande inget krav på någon kommunalupphandling. Det får kommunen själv bestämma.Lagförslaget innebär att upphandlingen, om manväljer en sådan, skall vara korrekt.Den nu gällande lag som det hänvisas till ireservationen ställer kravet att ett företag, somkänner sig träffat av otillbörlig upphandling, självtskall avlämna en anmälan till länsrätten för rättelse.Det kan vara ett nog så svårt ställningstagande förett mindre företag, ett företag som kanske för sinexistens är mycket beroende av goda kontakter medden kommunala upphandlaren.Man kan komma i ett beroendeförhållande och detkan från sida bli ganska lätt att göra''riggade upphandlingar'' på olika sätt, som riktarin sig på en speciell leverantör. Behovet är alltsåklart uttalat. Det finns behov av en möjlighet förKonkurrensverket att självständigt granska detta,vilket också är avsikten med detta lagförslag.Herr talman! Därmed yrkar jag bifall till utskottetshemställan och avslag på reservationerna.Anf. 147 PER ():Herr talman! Tom säger att om man väljeroffentlig upphandling så skall det gå korrekt till.Han försöker därmed säga att densocialdemokratiska linjen inte innebär det. På denpunkten kan jag lugnt försäkra Tom , ochalla andra som undrar, att jag är helt ense med TomHeyman om att en upphandling skall gå korrekt till.Men faktum är att denna lag inte reglerar det. Denreglerar något helt annat.Jag avundas inte Tom att försöka försvaradetta lagförslag. Men nog skulle det vara intressantatt få veta varför man återkommer med dettaförslag, när en gång avvisat det. Varförskall man införa ett onödigt regelverk? Seriösaaffärstidningar har ju kommenterat detta lagförslagsåsom en papperstiger, som bara germarknadsdomstolen en möjlighet som den redanhar. Varför lägger man då fram lagförslaget överhuvud taget? Jag avundas verkligen inte TomHeyman i rollen att försöka försvara förslaget.Anf. 148 (nyd):Herr talman! i har bett migatt ta över här i kammaren. Han har nämligen fåttförhinder. Själv sitter jag med i näringsutskottet ochsysslar med konkurrens.Jag tänker fatta mig rätt kort. De reflexioner som enkollega noterat gör att jag konstaterar att det är rättmärkligt att regeringen går emot arbetsgruppensom hade ett lagförslag klart, ett lagförslag sominnebär denna skyldighet för statliga ochkommunala myndigheter, nämligen att upphandlaviss verksamhet i konkurrens -- vi har också haft detför yttrande i näringsutskottet, vill jag minnas.Det är den linje som Ny demokrati driver. I detta fallkan vi inte tänka oss något annat än att yrka bifalltill vår egen reservation nr 2 i ärendet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )19 § Ändringar i skatteregisterlagenFöredrogsskatteutskottets betänkande1993/94:SkU42 Ändringar i skatteregisterlagen.Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )20 § Utbildning för fredsbevarandeverksamhetFöredrogsförsvarsutskottets betänkande1993/94:FöU12 Utbildning för fredsbevarandeverksamhet (prop. 1993/94:244).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )21 § Uppskov med behandlingen av vissaärendenFöredrogsförsvarsutskottets betänkande1993/94:FöU13 Uppskov med behandlingen av vissaärenden.Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )22 § Övergång till kapitalkostnader för lokaler,m.m.Föredrogsförsvarsutskottets betänkande1993/94:FöU14 Övergång till kapitalkostnader förlokaler, m.m. (prop. 1993/94:150 delvis).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )23 § Bolagisering av Vägverketsproduktionsdivision m.m.Föredrogstrafikutskottets betänkande1993/94:TU32 Bolagisering av Vägverketsproduktionsdivision m.m. (prop. 1993/94:180).Anf. 149 BO ():Herr talman! Eftersom vi socialdemokrater anseratt propositionen om bolagisering av Vägverketsproduktionsdivision saknar viktiga besked föreslårvi att propositionen avslås. Skälet för avslaget äralltså bl.a. att vi måste få besked på fler områden.Vad gäller de ekonomiska frågorna vill vi hanöjaktiga besked om hur bolaget skall uppnå ensoliditet om eller skaffa sig en starkbalansräkning, om man vill uttrycka sig så. Detfinns en stor pensionsskuld som skall upp.Det finns en semesterlöneskuld på 200 miljonerkronor. Det behövs ett kapitaltillskott i detta bolag.Vad kostar det att bygga upp ett sådant här nyttbolag? Handlar det om , ElvingAndersson? Eller hur mycket kan det kosta? Varskall alla pengarna komma ifrån? Visocialdemokrater vill gärna ha ett besked på dennapunkt. Det är avgörande för oss när vi tar ställningi detta ärende.Till sist undrar jag om det är rimligt att vi här iriksdagen skall bestämma vilken dag som dennaverksamhet skall bolagiseras. Är det inte viktigareatt de som sysslar med detta bolagiserar när dekänner att tidpunkten är inne, i stället för attriksdagen beslutar om sådana dagar? Jag tror intedet är bra.Jag vill också ha svar på några ideologiska frågor.Är det så att regeringen redan nu förbereder enprivatisering av denna verksamhet? Det är lätt attmisstänka att bolaget ges så dåliga ekonomiskavillkor att endast privatisering återstår år 1996.Bl.a. konstaterar attregeringskansliet är en dålig ägare -- för att inte talaom . Detta kan manvarmt instämma i.I en tidningsintervju säger statssekreteraren iKommunikationsdepartementet att ''vi privatiserarav ideologiska skäl''. Han fortsätter: ''monopol ärinte effektiva'' och ''allt är bättre med konkurrens''.Detta är ett utmärkt exempel på denkrämarmentalitet som präglar den borgerligapolitiken. Var kommer de trafikpolitiska målen omtrafiksäkerhet, framkomlighet, kvalitet ochregional balans in i bilden? Varför är det, enligtborgerlig ideologi, fult med statliga monopol men etthimmelrike med privata sådana?Tror verkligen , som tydligen ärutskottets talesman, att detta föreslagna bolag, meddåliga ekonomiska förutsättningar och dåliga ägareskall klara konkurrensen med de storabyggdrakarna? Jag tvivlar på det, men jag vill ha ettsvar.Låt mig så gå över till mer praktiska problem.Produktionsdivisionen sysslar ju till mer än 90 %med drift och underhåll. Detta skall nu till stor delutföras av privata entreprenörer. Jag villunderstryka att det finns många skäl att ifrågasättaom t.ex. vinterväghållning är lämplig att upphandlai konkurrens.Låt mig ta två exempel på vad jag menar: I detförsta fallet som gäller vinterväghållning larmaspolis till en olycksplats. Det råder lokal blixthalka,och polismännen slår larm med begäranom saltning. Efter kommer enrepresentant för dina favoriter, kommer en privat entreprenör till platsen. Hankommer i en vanlig privatbil för att besiktigavägbanan! När detta är gjort kallar han på ensaltbil, vars förare efter ytterligare 20 minuteräntligen ser till att vägbanan försätts i säkert,farbart skick. I mer än får den ishalavägen, en tättrafikerad väg i ett storstadsområde,förbli utan utgärd. Detta är en verklig händelse.Ridå, !Låt mig ta ytterligare ett exempel. blev, mitti majvärmen, ett avsnitt påE 6:an glashalt sedan en bil tappat pluggen tilloljetråget. Polis och brandkår konstaterar läget ochlarmar: Körbanan måste sandas för att undvikaolyckor. -- , ElvingAndersson! -- dyker entreprenören upp med sandsom knappt räcker för att fylla en skottkärra. Efteren överläggning med polisen och brandmänkommer en sandbil till platsen. Dettaär inget skämt, utan det är ett skrämmande exempelfrån verkligheten.När man ''till varje pris'' måste ta det lägstaanbudet och bortse från trafiksäkerhet och miljöblir resultaten därefter. Varje utryckning tär på denför entreprenören magra kakan. Frågan ärdessutom om det alltid finns tillräckliga resurser hosdessa s.k. seriösa entreprenörer. I en situation meden alltmer intensiv biltrafik, inte minst i den tid somnu ligger framför oss, duger det inte att privataentreprenörer ifrågasätter polismäns ellerräddningspersonals omdömen för att spara pengar.Här vill jag ha ett rakt svar från det krämaren som företräderutskottsmajoriteten eller är dettrafiksäkerhetsivraren? Jag vill ha ett rakt ochärligt svar! Tidningen har konstaterat attprivat väghållning hotar säkerheten.Herr talman! Jag vill ta upp några frågor kringhandläggningen av ärendet. Vid så här storasystemskiften brukar det finnas gott om tid. Enordentligt bred remiss med rejält tilltagen remisstidär det minsta som kan begäras. Detta har denborgerliga regeringen inte tid med. Det är ju snartval. En hearing kan man möjligen klara. Vid dennahearing ställdes en lång rad krav och villkor frånt.ex. en av näringslivets företrädare i Vägverketsstyrelse. Jag skall ge några exempel.Det saknas en rejäl nulägesbeskrivning därverksamhetens förtjänster och brister redovisas.Målsättningen måste väl vara att etablera en tredjestark aktör. Denna utgångspunkt är central för helaansatsen. Det är inte alltid enkelt att skapakonkurrens och attrahera villiga aktörer tillolönsamma projekt. Det är bara som har tillräcklig kompetens och erfarenhet inombranschen. Sådant tar att bygga upp. Det ärsannolikt ingen tillfällighet att länder som t.ex. USAoch har valt att inte privatisera dettaområde.Så det allra viktigaste. Dessa förutsättningarmåste uppfyllas och tillfredsställande svar påfrågorna måste ges innan en bolagisering kan ske.Detta, , säger en vän till dig, menså mycket mera ansvarsfull och seriös. Men för erär väl dogmatiken viktigare än verkligheten?I propositionen står det också, trots vad utredningenPå väg har påpekat, att det nya bolaget skall ägasdirekt av staten. Det tas alltså ingen hänsyn tillutredningen, ingen hänsyn till Riksrevisionsverketoch ingen hänsyn till oppositionen.Regeringskansliet har, som jag har sagt tidigare,ingen erfarenhet av att utöva ägarrollen i ettkommersiellt bolag. Men det går inte att lyssna ochta hänsyn.Även när det gäller den formella hanteringen finnsmånga frågetecken och otillräckliga besked. Menhär har som vanligt hastigheten fått gå förekvaliteten.Herr talman! När det gäller huvudmannaskapet fördet nya bolaget -- -- kände borgarna risken för ettnytt nederlag som en kall kåre utmed ryggraden.Nydemokraten hade i av klarsyninsett att kunde vara en bättre ägare ochatt bolaget skulle ge ett bättre resultat än medregeringskansliet som ägare. Men då lyckadesborgarna, som vanligt, att lura ett nytt penndrag. Resultatet i betänkandet äri denna del, enligt en högt uppsatt person påVägverket, ingenting annat än en krigsförklaringmot verket och de anställda.Det finns rader i propositionen och betänkandet somkunde ha varit positiva, nämligen avsnittet om attbolaget ges möjlighet att agera inom ett utökatverksamhetsområde. Det avser arbeten inom mark-och anläggningsområdet och rör vägar, järnvägar,flygplatser, hamnar, parker samt vatten- ochavloppsledningar. Hade regeringssidan också varitberedd att ge ekonomiska förutsättningar att jobbapå det sättet, hade det möjligen funnits tillfälle att fåen diskussion över blockgränserna.Herr talman! Vi socialdemokrater håller fast vid attett statligt bolag kan vara en lösning för att undvikaett privat monopol , inte minst därför attden nuvarande organisationen är sargad av redangjorda hårda rationaliseringar och hyser en oro förvad som är på väg att hända. Men då måste vi förstha svar på följande frågor.Klarar förslaget målen om trafiksäkerhet, kvalitet,framkomlighet, service, regional balans och miljö?Klarar bolaget sig med de ekonomiskaförutsättningar som jag har redovisat och somregeringen ger det nya bolaget? Varför har man intetagit hänsyn till att nästan alla anser att deteventuella bolaget bör ligga inom Vägverketsramar -- åtminstone tills vidare? Är det lämpligt,, att konkurrensutsättavinterväghållning? Är inte risken stor att Vägverketförlorar kompetens om organisationen splittras försnabbt?Herr talman! Så länge som varken propositionen,betänkandet eller majoritetens företrädare kan gebra svar på frågorna eller bra lösningar förframtidens produktionsverksamhet, yrkar jagavslag på propositionen och därmed bifall till vårreservation till TU:s betänkande 32.Anf. 150 ():Herr talman! Efter att ha lyssnat på Bo Nilssonsinlägg kom jag att tänka på det gamla debattknepetatt när argumenteringen är svag skall man höjarösten. Det var väl litet grand det Bo Nilssontillämpade här med ett högt tonläge. Han valde attibland polemisera mot propositionen, ibland motutskottsbetänkandet osv.Som ett exempel på retoriska förmågaatt föra diskussionen pratade han ibland omSocialdemokraternas motion i ärendet. I motionenhävdas det att entreprenörerna utgör stora företagmed oligopoltendenser. I talarstolen pratade BoNilsson om svaga och kraftlösa entreprenörer. Detfår väl vara litet stringens i argumenteringen.Herr talman! Jag tror att vi är överens överpartigränserna om att vi på olika sätt måste höjaeffektiviteten i den offentliga verksamheten. Jagtror också att vi är överens om att ett bra sätt atthöja effektiviteten är att utsätta verksamheten förkonkurrens. Men jag tycker också att det är viktigtatt utöva konkurrensen på ett sådant sätt att intesamhället avhänder sig möjligheterna att följa uppmål och kvalitetskrav och att samma service gesoavsett landsdel. Deg gäller drift och underhåll avvägar men också andra områden där olika offentligaverksamheter konkurrensutsätts.Konkurrens är ett sätt att höja effektiviteten. Omkonkurrensen skall var framgångsrik måste vi se tillatt skapa förutsättningar för konkurrensen att skepå lika villkor. En första förutsättning är att manarbetar inom samma associationsform som sinakonkurrenter. Det är därför vi väljer att göra ettbolag av , så attdivisionen kan arbeta på samma sätt som sinakonkurrenter.Jag tycker att det finns anledning att notera att detvar den socialdemokratiska regeringen som väcktedessa tankegångar om att bolagisera delar av denoffentliga verksamheten och då även Vägverketsproduktionsverksamhet. Jag tycker att det var ettklokt steg, och det är det vi fullföljer.Men detta är inte okomplicerat. pekadepå en mängd praktiska problem och svårigheter.Jag håller gärna med om att det finns ett antalpraktiska svårigheter.Det handlar dels om att ge det nya bolaget enstruktur och funktion som gör att det kan fungerapå marknaden. Men det handlar lika mycket om attden del av som blir kvar,myndighetsdelen, utvecklar sin kompetens när detgäller upphandling av olika typer av drift ochunderhåll. Det gäller också att få en klargränsdragning mellan vad som är entreprenörensansvar respektive myndighetsansvar. Detta är inteklart i alla delar. Det är bl.a. därför som vi sätterdatumet för ikraftträdandet mycket långt fram.Man har på sig att lösa depraktiska problemen, att hitta de rättagränsdragningarna osv.Bo Nilsson frågade om det verkligen är vi som skallfastställa datum för när detta skall ske. Det tyckerjag att vi skall göra, eftersom det inte finns någonannan som gör det. Det bör vara uppgiftatt ange datum. Om vi skulle vänta tills de frånVägverket själva kom och knackade på rikdagensdörr och snällt bad om att få bli bolagiserade, så trorjag att vi fick vänta väldigt . Därför är detviktigt att ger signalen att bolagiseringskall ske. Men får påsig att lösa de praktiska problem som återstår.Vi fick ett antal exempel på sådana problem, närVägverkets generaldirektör trafikutskottet. Det handlade om varvägmästarorganisationen skall höra hemma rentpraktiskt och om gränsdragningsproblemen när detgäller vad som är entreprenörskap respektivemyndighetsutövande. Detta får man nu tid på sig attlösa.Jag vill understryka för att det inte är ettdugg bättre med privata monopol än med statligamonopol. Det är t.o.m., om möjligt, ännu sämremed privata monopol än med statliga.Men i det förslag som vi nu diskuterar ser jag intenågot som leder till att privata monopol tar överdetta. Det blir ett statligt bolag som skall uppträdasom en bland andra aktörer på marknaden. Jag troratt de kommer att göra det bra.När det gäller frågan om vem som skall varahuvudman för det nya bolaget är det inte så, BoNilsson, att vi i fyrpartigruppen i trafikutskottetändrar uppfattning för att undvika nederlag, utanvi har mycket allvarligt diskuterat frågan. Det finnsutan tvekan ett antal fördelar med att t.ex.Vägverket är huvudman för det nya bolaget, mendet finns också vissa nackdelar.Det finns vissa förelar med att regeringskanslieteller regeringen är huvudman för det nya bolaget,men det finns också vissa nackdelar med detta. Vitycker att frågan behöver belysas ytterligare innanvi tar slutgiltig ställning, eftersom det finns både för-och nackdelar med de båda olika konstellationerna.Eftersom vi ändå har på oss tillsbolagiseringen skall träda i funktion har vi tid attöverväga huvudmannaskapsfrågan ytterligare. Detär därför som vi skickar tillbaka frågan tillregeringen för ytterligare fundering och analys. Defår sedan återkomma till med förslag.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall tillutskottets hemställan och avslag på reservationen.Anf. 151 BO () replik:Herr talman! Jag vill rikta några kommentarer tillElving , som började med att tala om attnär argumenten är svaga blir tonläget högt. Jagförstår inte riktigt detta. Jag har ställt en rad frågorsom jag tycker att det är rimligt att få svar på innanman beslutar om så viktiga förändringar. Det ärhögst rimligt att oppositionen får svar på sådanafrågor. Dessutom gjorde jag en inbjudan till ElvingAndersson och hans borgerliga kamrater, när jagsade att vi var beredda att diskutera bolagisering.Jag bestred inte på något sätt denna tanke, utan jagtycker att det är rimligt att få svar på de bådafrågorna inför genomförandet av så stora ochviktiga förändringar.Manar inte exemplen till eftertanke, ElvingAndersson? Kan man verkligen nonchaleraverkligheten på det sätt som ? Jag fick inga kommentarer, trots att jagkunde peka på hur allvarliga sådana här situationerkan bli.Det är inte så enkelt som att konkurrens är detviktigaste och bästa i alla lägen. Det kan vara så attde politiska mål som vi riksdagsmän har satt upp förtrafikpolitiken ibland kan vara viktigare änkonkurrensen. Därför måste man bedöma de tvåalternativen och välja det som i det här fallet är bästför trafikanterna.