prot · GI0912 · 1994-10-20 00:00:00 — Det äri skogen, malmen och vattenkraften finns.Norrbotten skulle kunna vara det bästa tänkbara länatt bo i, men tyvärr är det inte så. Månganorrbottningar har drabbats mycket hårt avlågkonjunkturen och den borgerliga regeringensmisslyckande. Arbetslösheten har slagit speciellt hårtmot kvinnor. är 5 870 kvinnorarbetslösa i vårt län. Kvinnors andel av arbetslösheteni ökade med 7,5 %.5 900 människor är deltidsarbetslösa i Norrbotten.4 900 av dessa är kvinnor eller med andra ord nio avtio. Värst drabbade är de unga kvinnorna. Detofrivilliga deltidsarbetet måste avskaffas.Deltidsarbetslösheten är vid sidan av arbetslöshetenett stort problem, och den har ökat snabbt. Förutom attdet är svårt att leva av den låga lön deltidsarbetet germedföljer många andra nackdelar. Man får mindreinformation, mindre social gemenskap, mindrefackligt engagemang, färre möjligheter till utbildningoch små möjligheter att avancera i jobbet.Lagstiftningen måste därför förändras så attdeltidsarbetande får förtursrätt till att utöka sinarbetstid.Arbetslösheten har lett till sociala problem iNorrbotten och arbetet med jämställdheten har stannatupp. Många glesbygdskommuner har så fåkvinnliga invånare att de står inför risken att avfolkashelt. Grunden för människors frihet och oberoende ärrätten till ett arbete och en lön att leva av. Därförmåste vi se till att alla får rätt till ett arbete oavsettkön. När högkonjunkturen nu kommer - för det görden - kan det innebära ett hårt slag mot ossnorrbottningar eftersom den kommer sist tillglesbyden.Om vi inte har hunnit få i gång arbetstillfällen där,tvingas ungdomarna till storstäderna. Vi måste lita pålokala krafter och underlätta för dessa människor attutveckla näringslivet i glesbygden. Där finns mångaeldsjälar.Fru talman! kvinnor har också sämreutbildningsmöjligheter än kvinnorna i övriga Sverigepå grund av de stora avstånden i vårt län. I den tidsom vi lever i får utbildning och forskning en alltstörre och viktigare roll. För individen är utbildningen resurs som kan bidra till både en starkare ställningpå arbetsmarknaden och en personlig utveckling.Högskolan i spelar en viktig roll för oss iNorrbotten. Under den borgerliga regeringen harbidragsreglerna för högskolorna förändrats kraftigt.Nu gäller konkurrens mellan olika högskolor, ochdetta har tyvärr drabbat negativt. Denregionala aspekten får, som det ser ut , en mycketliten betydelse vid fördelning av resurser, och dettamåste vi se över. Distansundervisning måste finnas iett län som vårt och då även resurser för denna.Det är också viktigt för att haforskning inom alla sina sektorer. måsteden även få forskningsanslag församhällsvetenskaplig och pedagogisk fakultet. Dentekniska sektorn behöver bredda sin utbildning ochforskning via den samhällsvetenskapliga forskningen.Kännemärke för bör varagränsöverskridande forskning som sträcker sig överfakultetsgränser.För kvinnorna i är ocksåVårdhögskolan i av stor vikt. Den har enavgörande betydelse för omsorgen, vården ochrehabiliteringen i vårt land. Ett stärkt samarbetemellan Luleås högskola och skulleinnebära stora utvecklingsmöjligheter för denoffentliga sektorn. kan vi ta oss till månen, menvi har inte uppfunnit en rullator som kan ta sig över entrottoarkant. Det visar tydligt, tycker jag, hurforskningen har prioriterats.Fru talman! Jag skulle vilja avsluta med några ordav . Han säger: "Vi lever i dåingenting är omöjligt: gårdagens dröm är dagensförhoppning och morgondagens verklighet. "Jag känner detsamma efter årets valresultat. Nuhar vi kvinnor möjlighet att förverkliga våradrömmar. Låt oss göra det.Anf. 68 ():Fru talman! En av de frågor som väljarna gav vårtparti förtroende att driva i den nya är enförkortning av den dagliga arbetstiden.Av opinionsundersökningar utförda strax förevalet vet vi att frågan om arbetstidsförkortning harstort stöd i folkdjupet. Tillsammans med begränsningav övertiden är det den enligt väljarna trovärdigastemetoden att komma till rätta med arbetslösheten.Det är också min egen personliga uppfattning.Övriga åtgärder mot arbetslösheten saknar enligt minmening samma trovärdighet. Till detta kommer attarbetstidsförkortning kan vara en bra metod att sättafart på ett alltmer passivt kapital och få i gång en godekonomisk spiral.Jag vill därför i denna debatt lyfta fram någraviktiga argument som belyser vikten av att vi snabbtkommer fram till en successiv arbetstidsförkortning.Kortare arbetstid handlar bl.a. om solidaritetenmen också om miljön. En successivarbetstidsförkortning kan vara en bra metod att dämpatendenserna till överproduktion och resursslöseri i vårtsamhälle. I ett ekologiskt kretsloppssamhälle måstedet vara god ekonomi att ta ut en del avproduktivitetsökningarna i form avarbetstidsförkortningar i stället för i materielltöverflöd. Det är även helt i anda.Naturligtvis handlar det också om solidaritet medvåra egna arbetslösa och om att få fram nyaarbetstillfällen. Det är väl knappast troligt att vårastora företag i denna konjunktur kommer att avståfrån att plocka in ny arbetskraft, om vi minskararbetstiden nu när stora vinster hägrar. Hellre tar manin ett fjärde skift på än man låtervinstmöjligheter gå förlorade.Kortare arbetsdag handlar också om framtidensarbetsplatser. När åttatimmarsdagen beslutades för 75år sedan såg arbetsplatserna helt annorlunda ut. Dåhandlade det mycket om muskelkraft - svett ochuthållighet. är det andra egenskaper som krävsav arbetskraften: fantasi, kreativitet, idérikedom ochsocial kompetens, och det är egenskaper som kanskeinte bäst frodas i ett fastlåst åttatimmarspass.Om företagen klarar av den strukturomvandlingsom en övergång till sextimmarsdag innebär, och dettror jag att de gör, kommer de att kunna stå välrustade att möta framtidens krav och konkurrens.Kortare arbetsdag handlar också om jämställdhetoch om att ta till vara det sociala kapitalet. Denkommer att innebära en ny och mer balanserad syn pålönearbetet och en uppvärdering av annatsamhällsarbete, i uppgifter som är oavlönademen som utförs i stor omfattning.Naturligtvis handlar sextimmarsdagen också omekonomi, men inte om ekonomi i den betydelse somman då ofta utgått från.I dag ställer man ofta frågan: Har vi råd medsextimmarsdagen? Den frågan är enligt min meninghelt felställd. Naturligtvis måste vi ha råd med enkraftig arbetstidsförkortning, framför allt när vibetänker vad som är alternativet, att produceramassarbetslöshet och social misär. Naturligtvis måstedet vara bättre att producera arbetstidsförkortningarän att åstadkomma arbetslöshet och överproduktion.Frågan borde egentligen ställas så här: Hur längehar vi råd att behålla åttatimmarsdagen? För varjeöverproduktionskris i systemet ställer sig kostnadernaallt högre i form av utslagning, social misär,periodiskt återkommande kapitalförstörelse, ökadeklassklyftor och nya skuldbördor.Vad inte ekonomerna fattat, eller blundar för, ärvilket verkningsfullt instrument som en förkortadarbetsdag är för att sätta fart på ekonomin och hur denkan mildra kristendenser.Och ändå kan vi i den ekonomiska historien finnaflera goda exempel på hur arbetstidsförkortningar sattfart på ekonomin och skapat goda cirklar. Exempel pånegativa effekter av arbetstidsförkortningar är mycketsvåra att finna.Den första av tre långa vågor med god ekonomiskutveckling under kapitalismen inleddes med denkraftiga arbetstidsförkortning som det engelskaparlamentet tvingades anta 1848. Då fick man en godekonomisk utveckling i ungefär . Den tredje ochsista perioden kom när vi förkortade arbetstiden från48 till 40 timmar.Det finns säkert flera här som minns de s.k.rekordåren och den goda utveckling som vi då fick avekonomin. Faktum är att självaarbetstidsförkortningen var en kraftig drivfjäder i denutvecklingen. Det har ibland i stället framställts somom arbetstidsförkortningen var en frukt av de godaåren, men om man studerar saken närmare ser man attdet inte förhåller sig så.Det finns också flera andra goda exempel på dettai historien. införde kortare arbetsvecka1937 som en metod för att häva depressionen.Därefter kom en mycket gynnsam period, men denvar litet för kort för att kunna utvärderas djupare.Vi har med tillfredsställelsenoterat att regeringen har lovat att tillsätta en nyarbetstidsutredning och att den nyearbetsmarknadsministern visat enfördomsfri attityd till frågan om arbetstidsförkortning.Den nya sammansättning ställer krav påoch förhoppningar om ett nytänkande i denna fråga.Om vi skall komma framåt i denna viktiga fråga ärdet nu viktigt att en helhetssyn får prägla arbetet. Frånvänsterpartiets sida är vi beredda att ställa upp på ettkonstruktivt sätt och att bidra efter förmåga.Anf. 69 ():Fru talman! Att vara arbetslös är att vara ställd åtsidan, ett utanförskap som kan få oerhört allvarligakonsekvenser för den enskilde. Därför kan ingenmöda sparas på att snabbt pressa ned arbetslösheten.Lägg därtill den höga arbetslöshetens enormabelastning på landets ekonomi, så blir angelägenhetendesto större.Det är i allra högsta grad beklagligt att denborgerliga regeringen inte lyckades hanterasysselsättningsfrågorna. Arbetslösheten sköt i höjden.Nu gäller det för den nya regeringen att snabbt sätta inkraftfulla åtgärder, precis som den nyearbetsmarknadsministern aviserat i dagens debatt.Men det är också viktigt att sätta in de rätta åtgärdernapå kort, medellång och lång sikt.Det gäller att särskilt i de längre tidsperspektivenskapa jobb som blir varaktiga, jobb som kommer attefterfrågas . Detta krävergivetvis genomtänkta insatser, så sammansatta att demedverkar till att driva fram just de jobb som ger entrygg framtid. Det kräver dessutom en samverkanmellan ekonomisk politik, arbetsmarknadspolitik ochnäringspolitik - och faktiskt också miljöpolitik!Vi bör bl.a. utnyttja konjunkturskiftet som ensprångbräda in i det ekologiskt uthålliga samhället.Det är dags att gifta sammanarbetslöshetsbekämpningen med insatserna för enbättre miljö och att skapa de gröna jobben. Det är ettviktigt bidrag i arbetet för nya jobb och definitivtnödvändigt om vi skall skapa varaktiga ochframtidsinriktade arbetstillfällen.Vad är då gröna jobb? Dels är det arbetstillfällen,där miljöinsatser görs, t.ex. sanering av vatten- ochavloppssystem, förorenad mark och utveckling avmiljövänliga industriprocesser. Dels är det fråga omatt miljöanpassa gamla produkter och därmed ge demöverlevnadschans och att säkra jobb som kan vara ifara. Dels - och det är det mest spännande - är detockså fråga om nya produkter, som har en marknadäven på lång sikt, just genom att de bygger påmiljöanpassning och kretsloppsanpassning.Den borgerliga regeringens försök att utveckla denya, gröna jobben var begränsade, trots Centerpartietsengagemang i frågan - det hjälpte inte med tillgångtill både arbetsmarknadsministerposten ochmiljöministerposten.En av den nya socialdemokratiska miljöministernsförsta kommentarer efter utnämningen var att honville bidra till utvecklingen av gröna jobb, och honsade att dessa jobb är en viktig del avSocialdemokraternas sysselsättningspolitik. gäller det att gå från ord till handling.Att det finns möjligheter har jag kunnat konstateragenom den idérapport som de kristnasocialdemokraterna tog fram . Det ärfråga om insatser för energiomställningen som kan gejobb inom bioenergiområdet avseende vindkraft, ochytterligare energisparinsatser inte att förglömma. Detär fråga om att stimulera insatser inommiljöteknikområdet, där släpat efter, enligt enOECD-rapport. Nya drivmedel kan ge nya marknader,ny fordonsteknik likaså. Det är fråga om att utvecklakretsloppsanpassningen i samarbete med näringslivetpå sådant sätt att nya, ekologiskt anpassade produkterverkligen kommer fram. Återvinnings- ochrestproduktområdet skall inte underskattas. Det är attta vara på mer traditionella insatser, som sanering avVA-system, kalkning av försurad mark osv. Det ärockså fråga om ett ekologiskt anpassat jordbruk.Hur skall vi då komma dit? Det är nödvändigt medett medvetet politiskt handlande, som vidareutvecklaromställningsplaner och varucirkulationsprinciper, somden gamla lyfte fram,kretsloppsprincipen, som den förra regeringen ägnademycket tid åt, och begreppet det ekologiskt uthålligaindustrisamhället, som den nya regeringen myntat iregeringsförklaringen. Regeringen bör se till att ettutredningsarbete snabbt kommer till stånd somfördjupar kunskaperna om de gröna jobben, var definns och hur de kan utvecklas snabbt. Men mångaförslag kan omsättas omedelbart.Naturligtvis måste forskning och utveckling inomdetta område ges prioritet. Den gröna efterfråganmåste stimuleras. Information av typenenergideklarationer på produkter bör utvecklas ochföretagarföreningar engageras för att sprida kunskapom nya möjligheter.Styrande miljöskatter och miljöavgifter ärnödvändiga. När det gäller de senare är det angelägetatt den utredning om skatteväxling som denborgerliga regeringen tillsatte kommer till skott. Intemycket mer än direktiv har åstadkommits under dethär året, och det är för litet.Slutligen, fru talman, är insatser gemensammamed framför allt EU-länderna oerhört angelägna föratt vi skall klara en bred utveckling av gröna jobb. Ettexempel är ju behovet av harmoniserade miljöskatter.När EU vidareutvecklar sina ansträngningar för attkomma till rätta med den höga arbetslösheten måstedet gröna perspektivet finnas med. Där har vi frånsvensk sida en uppgift att ta vara på.Anf. 70 ():Fru talman! Att arbetslösheten är den viktigastearbetsmarknadspolitiska frågan torde det råda storenighet om i den här kammaren. Menarbetsmarknadspolitik är ju inte bara rätten till arbeteoch rätten att försörja sig själv. Det handlar också ominnehållet i vårt arbetsliv, om rätten till inflytande ochmedbestämmande, om rätten till trygghet ianställningen och om rätten att få yttra sig fritt iarbetslivet.Det är därför mycket glädjande attSocialdemokraterna nu har beslutat sig för att lägganed den arbetsrättskommitté som har ägnatsig åt att avveckla den svenska arbetsrätten ochförsökt införa godtycke och tystnadsplikt på desvenska arbetsplatserna.Det är också mycket glädjande attSocialdemokraterna har beslutat sig för att avvecklade försämringar som har gjorts under de borgerligaregeringsåren när det gäller just arbetsrätten.Men det räcker inte med det här. Min förväntan påden socialdemokratiska regeringen är nu att mantillsätter en ny arbetsrättskommitté, som skall haföljande utgångspunkter.Vi skall nu arbeta med att förstärka löntagarnasinflytande i arbetslivet och på arbetsplatsen.Vi skall säkra yttrandefriheten i arbetslivet. Det ärkanske den allra viktigaste punkten just nu.Under de gångna åren har exemplen varit mångapå människor som har förlorat sitt arbete bara därföratt de har använt sig av sin medborgerliga rättighet attfritt yttra sig. Ett exempel är påVärö Bruk. Ett annat exempel är de chaufförer vidUppsalabuss som sades upp från sin anställning pågrund av att de offentligt kritiserade nedskärningarna ibolaget.Det finns många fler exempel på att människor , 1994, inte skyddas av den nuvarandelagstiftningen, utan att yttrandefriheten i Sverigestannar utanför dörren in till arbetsplatsen. Det äralltså dags att vi utformar en lagstiftning som säkraryttrandefriheten i hela samhället.En tredje mycket angelägen fråga är rätten tillkompetensutveckling i arbetet. Det införs ny teknik för rationaliseringaroch strukturomvandlingar, som innebär att kunskapväldigt snabbt blir föråldrad. Om vi vill förhindra attde som har sin utbildning långt tillbaka i tiden skallslås ut från arbetslivet krävs det tydliga signaler omatt utveckling i arbetet och kompetensutbildning är enprioriterad fråga och att arbetsgivarna har ett ansvarför att skapa förutsättningar för denkompetensutveckling som deras verksamhet kräver,både i och i framtiden.Att negligera det här perspektivet och att negligeraframtidsperspektivet är att se på de anställda somförbrukningsartiklar, i den meningen att deraskompetens utnyttjas så länge den är aktuell och att desedan sparkas ut i arbetslöshet. Det är därför avyttersta vikt att den arbetsrätt som skall växa framsyftar till att skapa rättvisa och trygghet för löntagarnaoch att den även skall omfatta rätten tillkompetensutveckling, likväl som rätten tillyttrandefrihet.En fjärde viktig fråga är att driva rätten tillheltidsanställningar. 300 000 människor i ,främst kvinnor, som har deltidsanställning i bottensöker heltid. Det här förhållandet har rått i tio år.Problemet söker sin lösning. Lösningen heterlagstiftning, företrädesrätt för deltidsanställda tillheltidstjänster när sådana blir lediga.En femte viktig fråga är att lagstifta om lika lön. råder det en lönediskriminering på den svenskaarbetsmarknaden. Jag talar här om löneklyftor mellanmän och kvinnor. Det finns exempel att hämta. Detfinns likalönelagar i t.ex. . Det är dags nu! Vikvinnor är trötta på att vänta, och det är dags att stiftalag om lika lön även i Sverige.Den sjätte viktiga fråga som en nyarbetsrättskommitté måste ta sig an är att se på de nyaföretags- och anställningsformer som har växt fram iSverige. Jag talar här om uthyrning av arbetskraft, jagtalar om entreprenader, jag talar omlivstidsanställningar, och jag talar om distansarbete.Vi måste hitta ett sätt att ge även de här människorbåde inflytande, trygghet i anställningen ochyttrandefrihet.Det här är mina förhoppningar, och det ärVänsterpartiets förväntningar på den nyasocialdemokratiska regeringen - att den inte bara tarsig an arbetslöshetsfrågan, en uppgift stor nog, utanatt den också tillsätter en ny arbetsrättskommitté, somhar att se över arbetets villkor och frågan ominflytande och demokrati på arbetsplatsen.Tack!Anf. 71 ():Fru talman! Jag är uppväxt och har levt i stort setthela mitt vuxna liv i . När jag var ,alltså , började jag jobba inomsjukvården. Då kunde man som ung lämna skolan ochgå ut i livet med en positiv bild . Detfanns möjlighet att få ett jobb, och det fanns möjlighetatt skapa sig ett eget liv. Det är tyvärr inte så i dagensSverige. Ungdomar befinner sig ien mycket besvärlig arbetsmarknadssituation.I är den öppna arbetslösheten , och i hela landet är arbetslösheten bland ungdomarmycket högre än i andra grupper. För ungdomar som vill ta klivet in på arbetsmarknaden är detta svårtför att inte säga nästan omöjligt. Jag hade tur - jagfick ett jobb. Alltför många i min närhet har inte haftsamma tur. Det är svårt att över huvud taget fåin en fot i arbetslivet, och ju senare man får chansenatt få ett s.k. riktigt jobb, desto senare får manchansen att ta klivet in i vuxenvärlden. Eftersomnästan inga ungdomar har haft möjlighet att fåarbetslivserfarenhet är chanserna att få s.k. riktigajobb mycket små, vilket leder till att ungdomarnatappar sin framtidstro.Jag blev vad man kallar vuxen strax efter det attjag hade fått mitt första jobb. Jag flyttade hemifrån,och jag kan nu konstatera hur viktiga de här åren harvarit för mig. Jag valde att inte fortsätta att studera.Jag ville hellre arbeta. Det var mitt val. Jag hademöjligheten att välja mellan att studera vidare och attta ett jobb. Det valet är viktigt. Lika viktigt som det äratt kunna studera vidare och lära sig mer, lika viktigtär det att ha det verkliga valet. Man skall själv kunnavälja om man vill studera och när man vill studera.Alla ungdomar vill inte studera direkt efter gymnasiet,och för alla dem måste det vara möjligt att i stället taett jobb.Varken påtvingad utbildning eller konstgjordajobb, som inte leder någonstans, är långsiktigalösningar, och det är inte lägre löner heller. Ungdomarkan och vill mycket. Vi vill ta ansvar och vill få bidramed det vi är duktiga på. Varken ungdomar eller äldrebehöver låtsasjobb till en låg lön. Ungdomar kan ochvill mycket mer än vad många kanske tror. Vi villanvända våra kunskaper, och vi vill få utvecklas. Ochvi vill ha betalt för det vi gör.Vi vill få chansen att skapa våra egna liv menockså att skapa våra egna förutsättningar. Vi behöverhjälp med att få fotfäste på arbetsmarknaden, och vibehöver hjälp med att komma i gång. Men alla, ungaoch gamla, vill kunna ta ansvar för sitt eget liv.Fru talman! Det är ungdomarna som kan taledningen in i de nya branscherna. Vi är inte rädda förny teknik. Vi är inte rädda för att själva ochtillsammans med andra ta ansvar. Vi är inte rädda föratt pröva någonting nytt. Därför är det viktigt attriksdagen uppmuntrar ungdomars ansvarstagande påarbetsmarknaden. Därför bör särskiltgranska ungdomars situation och bjuda in ungdomar -också andra än oss som kommit in i - tilldiskussioner om vilka hinder som finns förungdomars egna idéer och vilja.Vi i har förvisso kommit ganska långt vaddet gäller ungdomsrepresentation i . Men detinnebär inte att man skall sluta att sträva framåt.Därför vore det av vikt att arbetsmarknadsutskottetordnade en öppen hearing och till denna bjöd inungdomar t.ex. med hjälp av de fackligaorganisationerna och av student- ochelevorganisationerna.Riksdagen behöver få in fler tankar om denmycket speciella och svåra situation som ungdomarnahar . Det är vi unga som skall bygga iframtiden. Om vi inte lägger rätt grund för dettaarbete , kommer att halka efter och bliomsprunget av andra länder. Ungdomarna är vårframtid, och om vi skall kunna ha någon som helstbild av hur framtiden kommer att se ut måste vi lyssnamer på de unga.Tack!Anf. 72 ():Fru talman! Den bild som många har av Gotlandär sommarbilden, men är så mycket mer.Gotland har många fördelar genom sitt centrala läge iÖstersjön. Vi har god tillgång på arbetskraft, brautbildningsmöjligheter, en modern infrastruktur, braboendemiljö och ett rikt natur- och kulturliv. Alladessa faktorer skapar goda förutsättningar att seopimistiskt på framtidsmöjligheter.Men bilden är inte bara ljus. Näringsstrukturenavviker markant från riksgenomsnittet. Vi har högandel sysselsatta inom jordbruket - jämförtmed rikets . Vi har låg industrisysselsättning -jämfört i riket. Den offentligasektorn är större på än i riket. Det somhänder nu är att arbetsmarknaden genomgått ochgenomgår stora förändringar. Basnäringen jordbruketoch den offentliga sektorn krymper. Inombyggarbetarkåren är nära hälften utan arbete, och detpåverkar även andra företag med anknytning tillbyggandet.Det största problemet och den största oron har viför ungdomarnas situation. var det 38 %av länets ungdomar som stod utanför den ordinariearbetsmarknaden. är det avungdomarna som saknar arbete. Vi vet dock attungdomsarbetslösheten ökar vidskolavslutningarna, och då är det risk att vi återigenkommer upp i de förfärliga siffror som ligger i nivåmed den högsta ungdomsarbetslösheten i Europa.Gotland behöver 5 000 nya arbetstillfällen underde närmaste 15 åren för att kunna överleva somregion. Kommunen och samarbetar isatsningar inom olika framtidsområden. Kapacitetenför att ta emot turister ökas. Gotlänningar tar fram nyaprodukter och satsar på alternativodling. Högskolanoch konstskolan byggs ut. börjar profilera sigsom en ö för filmutbildning på alla nivåer, och vi harfått ett internationellt författar- och översättarcentrumi Visby.Det finns en positiv sida. Arbetslösheten ärfortfarande oacceptabel, men den har inte ökat. Deföretag som sysslar med elektronik och båtbyggandesamt företagen inom gummiindustrin går bra. Denmörka sidan är att deltidsarbetslösheten ökar, och detdrabbar framför allt kvinnorna. Vi frågar oss omGotland börjar bli "lilla ". I stället för att mananställer fler eller utökar till heltidsjobb harutvecklingen gått mot deltidsjobb och övertid.I dag har den lägsta utbildningsnivån ilandet. Det krävs stora satsningar inomutbildningsområdet. har satsat på en högskolamed en unik profil. Det är en bra början, men detkrävs fortsatt stora insatser för att minska detutbildningsgap som det gotländska samhället har iförhållande till andra regioner. Inom EU avsätts storamedel för kompetenshöjande insatser. Det är rimligtatt med sin utbildningsprofil särskilt noteras idessa sammanhang.Kommunikationerna är en fråga som står icentrum för debatten på alla öar. Så är fallet också påGotland.