prot · GI0910 · 1994-10-18 00:00:00 — Man tar nu betydligt allvarligare pådessa frågor, och det skall både justitieministern ochtidigare regeringar hållas räkning för.Jag tycker ändå att justitieministerns invändningarär litet för gammaldags och särpräglade. Hon hänvisartill att det råder så varierande förhållanden. Dettadiskuterades mycket ingående av , och den hittade faktiskt bådejuridiska och praktiska utvägar för att tillåta ettinstrument som skulle innebära att sjöpolis och andraövervakande myndigheter lättare skulle kunna beivraonykterhetsbrott på sjön.Jag upplever att justitieministern och jag i självagrundfrågan inte är överens. Min kritiska fråga gälleranledningen till att regeringen inte ser till att vi får ettförslag som underlättar beivrandet av de här brotten.Nu hänvisar statsrådet till att det skall komma enrapport . Jag vill fråga omjustitieministern har en hög beredskap för denhändelse att det kommer ett önskemål från BRÅ ominförande av promilleregler, så att man kunde räknamed att ett sådant verktyg då skulle kunna tas i brukunder kommande båtsäsong.Anf. 153 Justitieminister ():Herr talman! Låt oss avvakta vad BRÅ kommermed för slutsatser och eventuella förslag i februari.Det är trots allt inte så långt till dess, och det är bättreatt ha ett underlag när man gör uttalanden om vadman avser att göra än att inte ha ett sådant.Anf. 154 ():Herr talman! Jag uppfattar det som ett löfte att detändå skall finnas en beredskap från justitieministernatt när BRÅ kommer med sitt förslag vidta åtgärder.Jag tror att det behövs en sådan beredskap. Man kan -för att vara litet vitsig - inte sjösätta detta samma dagsom BRÅ:s rapport kommer, utan det behövs enjuridisk och praktisk beredskap för detta.Vi vet att olyckorna på grund av onykterhet ute påsjön, också dödsolyckor, har tenderat att öka. Deinsatser som vi är överens om behöver göras, menmin poäng är att vi borde ge övervakande myndighetbättre verktyg. Jag hoppas att justitieministern kanuppfylla ett sådant önskemål.Överläggningen var härmed avslutad.46 § Svar på fråga 1994/95:56 om sjukhusensansvar för skada vållad av avvikna patienterAnf. 155 Justitieminister ():Herr talman! har frågatsocialministern vilka åtgärder hon är beredd att vidtaför att brottsoffer skall få en rimlig ersättning. GötheKnutson hänvisar till ett fall där ett landsting skulle havägrat betala ersättning för förstörda kläder till tvåkvinnor som misshandlats av en person som rymt frånSidsjöns sjukhus.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på frågan.Jag kan naturligtvis inte gå in påersättningsskyldigheten i ett enskilt fall. Men det ärviktigt att ha klart för sig att staten genombrottsskadelagen (1978:413) tar på sig ett ansvar förersättning till brottsoffer för bl.a. personskador. Sompersonskador räknas även skador på kläder.Det finns inte några särskilda lagregler omsjukhusens ansvar för skador som vållas av patientersom avvikit. Landstingen har dock antagit enrekommendation om ersättning vid skador orsakadeav vårdtagare inom bl.a. psykiatrisk vård.Huvudprincipen i rekommendationen är attlandstingen skall betala den ersättning för skadorgenom brott som vårdtagaren är skyldig att betalaenligt skadeståndslagen. Rekommendationen omfattarinte ersättning för personskador. Skälet är just attstaten ersätter sådana skador enligt brottsskadelagen.Det kan tilläggas att den som är ansvarig förvården ibland kan bli ansvarig för skador på grund avegen vårdslöshet.Enligt min mening behöver lagreglerna i dessadelar inte ändras. Särskilt genom brottsskadelagen harbrottsoffer ett gott ersättningsskydd i . Mendet är naturligtvis viktigt att skadelidande får kunskapom sin rätt enligt den lagen. Såvitt jag vet brukarockså landstingen informera om det skydd sombrottsskadelagen ger.Anf. 156 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Jag har tagitdel av det fall som jag åberopar genom enhelsidesartikel i . Jag förutsätter att dennarörelseägda tidning har i varje fall någorlunda godafakta i detta sammanhang. Det är en artikel fråntisdagen den 11 oktober 1994.Jag har vidare från den förträffligautredningstjänsten i fått en tvåsidigpromemoria, som dock på sitt sätt jävar det somstatsrådet nu säger. Jag skall inte rikta någon kritikemot någondera parten, men utredningstjänsten harförhört sig med en biträdande chefsjurist iLandstingsförbundet, som faktiskt hävdar attlandstingen inte har skyldighet att ge ersättning ochrent av skulle kunna tänkas överträda sin kommunalakompetens om de gav en sådan. Jag skall gärnaöverlämna promemorian till justitieministern efterdebatten.I promemorian åberopas ett fall i Högstadomstolen där en person som blivit bestulen på sittpersonnummer fick ersättning. Som jag skriver i minfråga inträffar det emellanåt att människor blirattackerade av förrymda patienter, och den som dethär gäller var ute på frigång.Jag skulle vilja fråga justitieministern om det inte ialla fall vore skäl att kontakta justLandstingsförbundet, även om man inom dess områdeenligt sin policy inte går in för något gemensamtuppträdande. Jag hoppas på ett kompletterande svarfrån justitieministern, så att jag sedan kan nämnanågot ytterligare om detta fall.Anf. 157 Justitieminister ():Herr talman! Jag är litet konfunderad över GötheKnutsons uppläggning i denna fråga. Som jagredogjorde för har den som blir skadad genom ettbrott - och det är ju det som det är fråga om, om mant.ex. blir misshandlad, oberoende av om det gäller enperson på rymmen eller en annan sorts person - enligtbrottsskadelagen rätt att få ersättning från staten. Jagförstår därför inte riktigt varför i såstor utsträckning trycker på landstingen i dettasammanhang, även om vi dessutom har denkompletteringen att skador som inte ersätts enligtbrottsskadelagen kan ersättas av landstingen. I alla defall som jag känner till har detta fungerat väl.Anf. 158 ():Herr talman! Jag vill gärna bidra till attallmänheten blir informerad om hur det hela förhållersig. Journalister - som inte alltid är så kunniga - hardock ansett att detta är något anmärkningsvärt.Det ges inte tillfälle att här läsa högt ur artikeln.Men jag skall läsa ur den PM jag nämnde frånutredningstjänsten. Där framgår det att en man hadedömts till psykiatrisk tvångsvård på sjukhus.Han avvek under frigång. Under rymningen knivhögghan två kvinnor. Mannen dömdes av tingsrätten iSundsvall för överfallet. Domstolen tillerkändekvinnorna skadestånd på 190 000 för psykiskt ochfysiskt lidande samt ränta på beloppet.Jag kan inte läsa allt innantill. Men detta ficksedan betalas via hemförsäkringen eftersomvederbörande - som så ofta är fallet - inte kundebetala själv. Då måste någon träda in, vilketkvinnorna fick göra till en kostnad av 6 000 kr.Anf. 159 Justitieminister ():Herr talman! Jag märker att det inte har hänt såmycket i kammaren när det gäller att ställa frågor och att använda källor. Det ärfortfarande tidningsläsning som gäller.Men låt mig hålla mig till det principiella isammanhanget. Som jag redogjorde för tidigare är deti första hand brottsskadelagen som skall tillämpas.Landstinget kan träda in i vissa fall. Finns det enförsäkring kan den naturligtvis användas. I sista handär det den som har blivit åtdömd skadeståndet somskall betala. I de allra flesta fall betalningenmed hjälp av någon av dessa led. Men det beror påomständigheterna i det enskilda fallet. Jag ärövertygad om att även i det enskilda fall som GötheKnutson lägger till grund för sin fråga här har fullersättning utgått.Anf. 160 ():Herr talman! Jag ber om ursäkt för tidsöverdragetnyligen.Jag vill inte uppfatta justitieministern så att honriktade något slags anmärkning mot mig. Jag hoppasatt så inte är fallet.Jag frågar : Vilken rekommendationfår då dessa två kvinnor som inte har fått dennasumma? Tidningsläsning är faktiskt inte det sämsta.Jag hänvisar till ett fall där utredningstjänsten harskrivit en promemoria. Jag skall be att få överlämnaden senare.Överläggningen var härmed avslutad.47 § Svar på fråga 1994/95:66 om EU-avtaletoch offentlighetsprincipenAnf. 161 Justitieminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att förbättrainformationen om konsekvenser föroffentlighetsprincipen.Först vill jag med kraft tillbakavisa allapåståenden om att ett svenskt medlemskap i att leda till att handlingar som äroffentliga kommer att bli hemliga. Frågan om vadsom är offentligt eller sekretessbelagt i Sverigekommer även vid ett medlemskap att avgöras avsvenska regler. Regeringen kommer också förefolkomröstningen att presentera ett förslag tilllättnader i utrikessekretessen i anledning av ettsvenskt medlemskap. Förslaget bygger på DanielTarschys utredning i ämnet som justremissbehandlats.Frågan om vilken påverkan ett svensktmedlemskap i kan ha på offentlighetsprincipenhar varit föremål för en omfattandedebatt i såväl tidningar som radio och TV och ocksåhär i . Denna fråga torde vara en av defrågor som fått störst uppmärksamhet i vår EU-debatt.Frågan har också belysts och analyserats i ett flertalutredningar.De broschyrer som hänvisar till i sinfråga innehåller kortfattad information om vad innebär och ger därför av förklarliga skäl inteen heltäckande bild av alla frågor.Medlemsländernas svar på den svenskadeklarationen om offentlighetsprincipen var att denoterade den svenska deklarationen och att deförutsatte att skulle följa gemenskapsrätten idetta avseende. Medlemsländernas svar innebär att deinte ser vår offentlighetsprincip som något hinder motett svenskt medlemskap.Jag vill alltså passa på tillfället att här i kammarenredovisa min bestämda uppfattning attoffentlighetsprincipen kommer att bestå vid ettsvenskt medlemskap i . 162 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret. Jag tyckeratt det är bra att justitieministern konstaterar attbroschyrerna inte är heltäckande. Därmed kan detfinnas anledning att förbättra informationen tillhushållen.I sägs det att densvenska offentlighetsprincipen är en del av svenskgrundlag. Den fortsätter att gälla, vilket har klargjortsför EU.Men i princip står EU:s lagstiftning högre än bådevår lag och vår grundlag. Det är bara kapitel två igrundlagen, som berör de mänskliga fri- ochrättigheterna, som blir en del av . Det kan iprincip uppstå en konflikt i fråga omtryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen. Jag tror attoffentlighetsprincipen kan bestå, men några garantierhar inte kunnat åstadkommas i avtalet. Det är det svarman får på denna fråga från Sekretariatet förEuropainformation. Om man frågar om det finnsnågra garantier blir svaret att har deklareratvad vi anser och att EU har svarat att de förutsätter attSverige som medlem i den europeiska unionen fulltkommer att följa gemenskapsrätten i det avseendet.Det fordras en fortsatt debatt i frågorna, och detfordras att väljarna får ordentlig information införfolkomröstningen om problemen på området. Jaghoppas att justitieministern är beredd att medverka tillatt sådan information ges.Anf. 163 Justitieminister ():Herr talman! Jag hoppas, , att vårlilla frågestund i har bidragit till att belysadenna fråga och att ta bort den oro som mångamänniskor tydligen känner. Jag är beredd att återigenupprepa att jag är övertygad om att våroffentlighetsprincip kommer att bestå även omSverige blir medlem i EU.Anf. 164 ():Herr talman! Problemet är att en stor mängdhandlingar som har behandlats som inrikesärenden kommer att behandlas underutrikessekretessen.Det är ju skälet till att den förra regeringen tillsatteen särskild utredning om denna fråga för att undvikaatt vi skulle få en större mängd sekretessbelagdahandlingar i politiska sammanhang. Av propositionenframgår det att skillnader kan komma att inträda närden gäller den politiska berednings- ochbeslutsprocessen. Underlaget för det offentligasamtalet kan bli mindre omfattande. Det står faktiskt iregeringens egen proposition. Mängden offentligahandlingar kan komma att minska justdärför att de har hamnat under utrikessekretessen.Den är naturligtvis förenlig med denoffentlighetsprincip vi har . Det ärutrikessekretessen som är det stora problemet, LailaFreivalds.Anf. 165 Justitieminister ():Herr talman! Ja, det var onekligen ett problem.Det är det som är bakgrunden till att vi kommer medförslag som innebär att utrikessekretessen ändras. skaderekvisitet för utrikessekretessen ändras så attgrundregeln skall vara offentlighet och inte somtidigare sekretess. Det innebär att en handling skallkunna hemlighållas endast om det kan antas att denstör mellanfolkliga förbindelser eller påannat sätt skadar landet om uppgiften röjes. Med hjälpav detta har offentligheten stärkts i vid ettmedlemskap i . 166 ():Herr talman! Jag är rädd för att med dennaparagrafändring blir skillnaden inte så stor. Den skulleha blivit större om det t.ex. hade sagts att sekretessen iSverige skulle delas upp i dels inrikessekretess, delsutrikessekretess och dels en särskild sekretess för EU-samarbete. En hel del tidigare inrikes frågor kommeratt handläggas i EU. Det kommer förmodligen attvara ett växande antal ärenden som kommer atthandhas på det sättet. Därför finns det skäl attbehandla just EU-sekretessen särskilt. Jag hoppas attni ser på de problemen när ni skriver propositionen.Anf. 167 Justitieminister ():Herr talman! Antingen är det fråga ominrikessekretess, och då följer vi de regler som gällerdär, eller också är det fråga om utrikessekretess, ochdå har vi vidgat möjligheterna till större öppenhet.Därigenom har vi åstadkommit en form för attsäkerställa största möjliga offentlighet även medhandhavandet med ärenden som har att göra med EU.Anf. 168 ():Herr talman! Vi har ju redan haft erfarenheter,både här i kammaren och på departementen. Denförra regeringen sekretessbelade t.ex. de frågor somEG ställde inför medlemsförhandlingarna om svensktsamhällsliv. Och vi fick agera för att komma åt dessafrågor.EES-avtalet var ju också hemligstämplat; det fickvi beställa via fax från genom de kanaler somvi hade där. Man kan också se på Jordbruksverketsagerande i vissa frågor.Det är tydligt för svenska folket att detta är ettproblem. Informationen måste kraftfullt förbättras.Överläggningen var härmed avslutad.48 § Svar på fråga 1994/95:9 om ROT-avdragetAnf. 169 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! För mig är det premiär här ikammaren i egenskap av arbetsmarknadsminister. Jagskall besvara en fråga ställd av har frågat mig om regeringen avseratt förlänga och utvidga ROT-avdraget som medgeravdrag i deklarationen för arbetskostnader vidreparations-, om- och tillbyggnadsåtgärder iprivatbostäder.Arbetslösheten är , som i sin fråga, fruktansvärt hög ochbyggbranschen har i synnerhet drabbats avkonjunkturnedgången. Inom arbetarvi med att ta fram åtgärder för att fåekonomin på rätt väg och bekämpa arbetslösheten. Idet sammanhanget överväger vi också lämplighetenav att genomföra stimulanser inom byggsektorn.Dessa frågor är inte färdigberedda. Därför kan jagi dag inte lämna besked om vilka åtgärder som kan bliaktuella.Anf. 170 ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka försvaret. Inledningsvis vill jag också önska den nyearbetsmarknadsministern lycka och välgång i arbetetatt få ned arbetslösheten. Det är nu den viktigastefrågan.Dess värre är starten inte särskilt lovande när detgäller att vara offensiv. Det har gått en månadsedan valet och det som här sägs i svaret är att manöverväger lämpligheten av att genomföra stimulanserinom byggsektorn. Men vad talade egentligensocialdemokraterna om i valrörelsen? Skulle det integöras mycket kraftfulla satsningar på byggsidan? Vardet inte ROT-åtgärder och en rad andra satsningar?Men säger man att man överväger lämpligheten avstimulanser inom byggsektorn. Jag undrar vadbyggbranschen säger om detta svar. Jag undrar inteminst vad alla de arbetslösa byggjobbarna kommer attsäga om detta svar.ROT-avdraget har vi från sidaslagits hårt för, och i samband medkompletteringspropositionen 1992/93 fick vi igenomdet här i . ROT-avdraget är ekonomisktlönsamt för staten. Det har inneburit att fler fåttarbete. Och det har gått relativt snabbt.Vid ROT-avdragets införande gav beräkningarna i propositionenvid handen att detta skulle vara neutralt så till vida attdet inte skulle kosta staten något. Men har låtit göra en beräkning för tidenfr.o.m. t.o.m. den 28 februari1994. Den visar att denna insats skapat 8 000 nyajobb, och att staten gjort en vinst på 1,5 miljarderkronor. Man kan i och för sig undra om dessa siffrorär riktiga; är ju en part imålet. Men det här visar att inriktningen var denriktiga. Varför tar man inga offensiva tag? Nisocialdemokrater talade ju ständigt ioppositionsställning om behovet av att saneraarbetslösheten. Varför läggar ni inte på en gång framklara förslag om det?Anf. 171 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag har bara jobbat i drygt 1,5veckor. Jag kan försäkra om attregeringen kommer att redovisa åtgärder för attbekämpa arbetslösheten - det gäller även inombyggsektorn.ROT-avdraget som kom till somett resultat av en överenskommelse i - efterdet att den dåvarande regeringen avstått från att agera- var ett exempel på initiativ. Som jag säger i svaretjobbar regeringen med ett förslag omarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Man behöver välinte bli så upphetsad över att det tar någon vecka; nihade ju på er.Anf. 172 ():Herr talman! Vi hade på oss, och vi jobbadefaktiskt mycket aktivt med arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Jag själv är från , och jag harmött dessa byggjobbare. De har uppvaktat mig ochandra riksdagsmän. Vi har jobbat hårt gentemotregeringen och genom uppgörelser här i föratt få åtgärder till stånd.Denna skattereduktion har då visat sig vara ettlyckokast. Men risken är nu med de beslut som ärfattade här i att denna skattereduktionförsvinner - jag har tidigare motioneratom en annan inriktning. Det är därför angeläget attkunna ge byggjobbarna ett besked om huruvida detkommer att finnas någon möjlighet att ha ROT-avdragäven i fortsättningen. Skulle vi eventuellt kunna höjaskattereduktionen, precis som i , för att geännu bättre effekter? Eller kan man, som jag harföreslagit, tänka sig en breddning? Skulle man t.ex.kunna inbegripa miljöförbättrande insatser, som attbyta oljepannor som är för gamla, för att få en bättreteknik? Det skulle vara intressant att få höra något omdet. Finns det några tankar kring detta?Anf. 173 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Som jag sade jobbar regeringen medett förslag om åtgärder vad gäller arbetslösheten. I detingår också stimulanser för investeringar. Regeringenåterkommer rätt snart till med det. Jagtycker inte att det är orimligt att det tar någon veckaefter det att man tillträtt tills man fått igång detta. Jagkänner mycket väl de bekymmer som finns och somär ett resultat av borgerlig politik. Jag kommerockså från en bygd där arbetslösheten är hög.Anf. 174 ():Herr talman! tror jag väl ändå attarbetsmarknadsministern tar i litet när han talar såretoriskt om tre års borgerligt styre som skapat detta.Arbetsmarknadsminister vet bättreän så. Den retoriken kan vi lägga åt sidan. Annars kanvi verkligen diskutera socialdemokraternas stora talom satsningar för att pressa ned arbetslösheten.Socialdemokraterna var ju också ivrigaförespråkare för just ROT-åtgärder. Och det som jagkanske häpnar litet över är andan i svaret, nämligenatt man överväger lämpligheten av att genomförastimulanser inom byggsektorn. Det verkar ju som attdet inte ens blir några stimulanser. Man överväger julämpligheten. Är ni socialdemokrater på väg attspringa ifrån detta. Finns det någon tidsplan över närdessa förslag kan tänkas komma?Anf. 175 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! kommer under dennahöst att få ta ställning till ett åtgärdsförslag vad gällerarbetslöshetsbekämpning. Det omfattar ocksåinvesteringssidan.Anf. 176 ():Herr talman! Det vore intressant att få ett slagstidsplan för detta. ROT-avdraget, den skattereduktionsom det handlar om, kommer att försvinna mycketsnart, om inte beskedet om att giltighetstiden skullekunna förlängas.Såvitt jag förstår får vi inget besked och detär dystert. Men jag hoppas attarbetsmarknadsministern återkommer relativt snartmed, som jag hoppas, mer positiva besked.Överläggningen var härmed avslutad. 49 § Svar på fråga 1994/95:39 omarbetslöshetsersättningen till deltidsarbetandeAnf. 177 ():Herr talman! har frågat migom regeringen har tänkt att vidta några åtgärder för attförbättra arbetslöshetsersättningen tilldeltidsarbetande.Deltidsarbetslösheten är ett stortproblem. Det är angeläget att parterna påarbetsmarknaden tar ett större ansvar för att lösadenna utomordentligt viktiga fråga. Inomregeringskansliet arbetar vi med att tafram åtgärder för att få ekonomin på rätt väg ochbekämpa arbetslösheten. I det sammanhanget kommervi att föreslå förändringar i arbetslöshetsförsäkringen.Dessa frågor är emellertid ännu inte till fullofärdigberedda utan kommer att redovisas förriksdagen inom en snar framtid.Anf. 178 ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka försvaret, vilket faktiskt gjorde mig litet besviken. Jagtrodde nämligen att ni från socialdemokraternas sidaverkligen skulle ta tag i det här problemet och göranågot åt det.Ni säger att parterna på arbetsmarknaden skall taett större ansvar. Jag undrar på vilket sätt det skallske. Det är väl ändå vi här i denna sal som skallbesluta om hur reglerna skall vara utformade.Kommer ni att återkomma till hur förändringarna iarbetslöshetsförsäkringen skall se ut? Jag skulle ocksåvilja veta vilken typ av förändringar regeringen hartänkt sig.300 dagar går ju väldigt fort, och det finns fåheltidsjobb att söka. När man väl stämplat ut finns detbara en enda väg, nämligen socialbidrag; det ärväldigt olyckligt.Detta slår också mycket hårt mot landetskommuner. Kommer regeringen att tänka dels pålandets kommuner, dels på kvinnorna, som ju ofta ärde som har deltidsjobb?Anf. 179 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag tycker också att detta är ett stortproblem. Anledningen till att jag i mitt svar harbetonat arbetsmarknadens parters roll är attdeltidsarbetslösheten är ett resultat av de mångadeltidstjänster som finns. Det beror mycket på hurman lägger ut tjänsterna, speciellt i offentlig sektor.Där har parterna, fackföreningarna och arbetsgivarna,ett stort ansvar att arbeta för att ta bort dedeltidstjänster som väldigt få vill ha och i ställetplanera för mera av heltidsjobb. Ett viktigt sätt attbekämpa deltidsarbetslösheten är faktiskt att förändratjänstgöringsgraderna i alla de tjänster som finns. Detär det jag vill belysa.När det gäller arbetslöshetsförsäkringen har vi sagtatt vi skall komma tillbaka till med förslagtill en ny arbetslöshetsförsäkring. Där kommerersättningsreglerna för de deltidsarbetslösa att tas upp.Den beredningen pågår i regeringen.Anf. 180 ():Herr talman! Jag tolkar detta som att ni möjligtviskommer att se över detta med sextimmarsdagen. Dettycker jag verkar positivt, om vi kan förändraarbetstiden så att sextimmarsdag blir någonting mankan försörja sig på.Jag undrar om arbetsmarknadsministern kan svarapå om den föregående regeringen har gjort någrakonsekvensanalyser som gäller socialbidragen ute ikommunerna och detta nya förslag. Har man gjortnågra konsekvensanalyser av hur detta förslagkommer att slå mot olika grupper?Anf. 181 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! tar upp enny fråga, om hur deltidsarbetslösheten så småningomleder in i ett socialbidragsberoende. Jag har inte settnågra sådana siffror som redovisats av den avgåenderegeringenCharlotta Bjälkebring var inne på arbetstidsfrågan.Det är en fråga som vi också skall titta på. Den berörsdock inte i detta svar. Att få ner deltidsarbetslöshetenhandlar i första hand om att se till att förändratjänstgöringsgraderna på alla de tjänster som finns.Det drabbar framför allt kvinnorna närtjänstgöringsgraderna är för låga för att man skallkunna försörja sig. Där har parterna ett mycket stortansvar.Anf. 182 ():Herr talman! Det sista gläder mig mycket. Jaghoppas att ni kommer med ett bra förslag vad gällerarbetstidsfrågan.