prot · GH0998 · 1994-04-28 00:00:00 — 125 ():Herr talman! Det är viktigt för trafiksäkerheten attsynbarheten i trafiken ökar. Detta är vi alla överensom. Reflexer är ett verksamt medel för att ökasynbarheten. Därför är det angeläget attmyndigheter rekommenderar vissa typer avreflexer.Av två skäl är det också angeläget att harmoniserafordonsbestämmelser.För det första: Samordning är i sig bra, för då vetproducenter och konsumenter vad de har att rättasig efter, produktionen förbilligas och därmed blirutrustningen billigare för konsumenterna.För det andra: Om många länder har vissa typer avregler som har införts efter rimliga utredningar kandet mycket väl vara ett tecken på att reglerna ärbra. Därför är det angeläget att harmoniserafordonsbestämmelserna med de bestämmelser somfinns i andra länder, i första hand i våra grannländerrunt om i Europa.Det finns ett påstående i den socialdemokratiskareservationen om reflexselar, att en stor del avländerna i har krav på reflexsele. Detkanske i och för sig är en liten detalj iargumentationen, men den är viktig. Därför vill jagfråga , som tog upp frågan, omhan kan nämna några länder där fordon måste varautrustade med reflexsele. Vilka fordonsslag gällerdet i så fall?Denna regel infördes av densocialdemokratiska regeringen. Då gjordes ingennämnvärd utvärdering av nyttan med att införakravet. Det borde vara rimligt att göra kostnads-och nyttoanalyser innan man inför obligatoriskutrustning. Det är en helt annan sak attrekommendera utrustningen. Det vore värdefullt.Jag hoppas att man i följer linjen attrekommendera användning av reflexselar i vissasituationer. Om man t.ex. får fel på bilen ochbehöver gå ut i mörkret för att reparera den ärreflexselen ett värdefullt hjälpmedel. Men jagmenar att det vore att gå för långt att införa krav.I den socialdemokratiska reservationen föreslås bör införa krav på reflexsele vid färd medpersonbil i övrigt, dvs. att alla personbilar fr.o.m.den 1 januari 1996 skall utrustas med reflexsele.Har någon kostnads- och nyttoanalys gjortsbeträffande detta?Anf. 126 ():Herr talman! Man får verkligen hålla i sig när manlyssnar på argumentation italarstolen. Innan han blev politiker jobbade hanunder aktivt med trafiksäkerhet. gårhan upp i talarstol och argumenterarmot användning av reflexer. Det är mycketmärkligt.Detta är en fråga som alla som jobbar medtrafiksäkerhet borde inse vikten av. ,som representerar, har ju gångpå gång under den senaste tioårsperiodenmotionerat just om en ökad användning av reflexer.Samtidigt ställer tillsammansmed sitt parti och de övriga borgerliga partiernaupp på att avskaffa kravet på reflexselar, vilka är enmycket billig livförsäkring för i första handyrkesförarna och i ett andra steg för oss övrigabilister. Argumentationen är otrolig. Det kännssom om man vore tillbaka , när man iolika sammanhang skall behöva argumentera förobligatorium för reflexer och reflexmärken.Lennart Fremling frågade litet kryptiskt vilkaländer som har krav på reflexselar. När vidiskuterade detta i utskottet var sagt tyst. var jag helt oförberedd på dennafråga, annars hade jag gärna räknat upp de ländersom diskuterar krav på det här området. Men dettaär inte det viktigaste, . Vi brukarinte fråga dem nere i hur vi skall skapa våregen trafiksäkerhet. Vi var bland de första ländernai världen med att införa obligatorium när det gällerbilbälten. Kanske det snart är dags att börjaargumentera med de f.d. trafikexperterna, som juLennart Fremling representerar, för att ocksåbilbälteskravet skall tas bort.Lennart Fremlings argumentation är mycketmärklig. Jag torde vara ett välbekant faktum att enökad användning av reflexer och obligatorium påmånga områden skapar en bättre trafiksäkerhet.Men tydligen har det skett en förändring när detgäller Fremlings syn på trafiksäkerhet och reflexer.Anf. 127 ():Herr talman! Det verkar som om Sten-OveSundström inte lyssnade ordentligt, för jag hardefinitivt inte argumenterat mot användning avreflexer. Tvärtom menar jag att det är viktigt attöka synbarheten i trafiken, vilket man gör medhjälp av reflexer. Frågan är sedan hur lagstiftningenskall utformas.Vi brukar samarbeta med våra europeiskagrannländer. Om vi i internationella sammanhanghar bra argument för att införa olika typer avtekniska krav, kan vi få gehör för dessa. Det är såvi under en lång rad av år har arbetat, och jag villpåstå att arbetet har genomförts mycket lyckosamt.Men ett tungt argument för att kräva reflexsele äratt en stor del av länderna i har krav påreflexsele, vilket är utgångspunkten för densocialdemokratiska reservationen. Det är dåmärkligt att det inte går att få fram information omnågot land i som har sådant krav påutrustning. Jag tycker att ni socialdemokrater tarlitet för lätt på detta. Det kräver litet noggrannareutredningar, om man skall införa tvingandebestämmelser.Men vi skall som sagt rekommenderaanvändningen av reflexer, och vi skall försöka fåfram bra reflexer i framtiden.Anf. 128 ():Herr talman! Argumentationen blir allt märkligare.Jag skall nöja mig med detta som slutreplik.Lennart Fremling och hans parti har varit med omatt avskaffa kravet på reflexsele i tunga fordon,trots att facken och alla som berörs av trafiken påvägarna har protesterat mot detta. sägerLennart Fremling att det här är bra, trots att hansjälv var aktiv i för att avskaffa det. Hansäger att det är bra men att vi måste få till ståndinternationella överenskommelser för att kunnaåterinföra det. Det är krångligt och omständligt.Detta kallas för en total politisk reträtt.Om och hans partikolleger här ihuset har ett intresse av att återinföra reflexsele ochse till att i första hand yrkesförarna syns på våravägar, när de måste ut i mörker, skall Fremlingrösta för den socialdemokratiska reservationen. Jagtror inte att han eller hans partikolleger har detpolitiska modet. Därför kommer vi tyvärr att gåmiste om den fina detalj som ökadreflexanvändning i trafiken är.Anf. 129 ():Herr talman! måste skilja påkraven på att utrusta fordon på ett visst sätt och påatt använda olika utrustningar. Jag har inte sagt attdet generellt sett är bra att kräva att fordonen skallvara utrustade med reflexselarna. Jag talade om attdet allmänt sett är bra med ökad synbarhet itrafiken. Det uppnår man ofta med hjälp av olikatyper av reflexer. Därför bör det bedrivas ettstandardiseringsarbete och ett samarbete mellanolika länder för att man skall kunna skapa enrimligt stor marknad för olika typer av utrustning.Det skapar man i det internationella samarbetet.Det måste utredas ytterligare om det verkligenskulle vara lönsamt och rimligt att införa reflexselesom obligatorisk utrustning på fordonet. Jag troratt en sådan utredning skulle ge vid handen att deninte bör införas som ett obligatorium.Anf. 130 (nyd):Herr talman! talar omharmonisering av trafikregler med övrigagrannländer. Det låter flott och bra. Men tyckerLennart Fremling att alla skall dras över en kam?Den här regeringen har en lustig inställning. Manvill harmonisera när det passar. Jag tänker påhastighetsreglerna. Där vill man helt plötsligt enligtskrivningen harmonisera med EU, och därför skallman vänta. Då kan man inte ta några egna initiativ.Men när det gäller avgasreglerna skall vi heltplötsligt vara långt före alla andra och ha konstigaregler, så att ingenting fungerar i förhållande tillandra länder. Styr den här regeringenharmoniseringen efter ministrarnas vågmästarroll iregeringen, eller vad håller ni på med? Det lät bra,men det ser skevt ut.Anf. 131 ():Herr talman! anordnades enkonferens i av . Närvarande från var MaxMontalvo, och jag. Diskussionernaunder konferensen kom att cirkulera mycket kringutbildning och den sänkta åldern förövningskörning. hade bara några veckortidigare avslagit en socialdemokratisk motion, därvi krävde att man skulle ha ett utbildningspaket för16-åringarna. Under konferensen gjorde MaxMontalvo ett häftigt angrepp mot mig somordförande i trafikutskottet för att jag, efteråt, inte tagit initiativ i utskottet för attpå nytt ta upp frågan. Han menade att det varansvarslöst att man fattade det här beslutet ocherkände att Ny demokratis ledamöter i riksdagenhade blivit lurade av de borgerliga företrädarna. Nuskulle man se till att en utbildning kom till stånd.Motionstiden har gått ut, och behandlar vifrågan. Men inte finns det nu något krav från Nydemokrati om ett utbildningspaket i samband meddetta med sänkt ålder vid övningskörning.Den här formen av politik ute är inte till gagn närdet gäller att slå vakt om förtroendet förpolitikerna. Det är inte att undra på attpolitikerföraktet ökar när man bär sig åt på dettavis.Jag är övertygad om att de bilskoleägare som varnärvarande på konferensen känner en mycket storbesvikelse när det gäller Ny demokrati. Man kanalltså sitta på en stor konferens och lova vitt ochbrett. Men sedan blir det ingenting av det hela.Sådant understryker, som sagt, politikerföraktet.Men det är kanske just det som är er politiskamålsättning.Anf. 132 (nyd):Herr talman! I klartext, , gällerföljande. Jag står för vad jag har sagt. Jag haringenting att ångra på den punkten. Jag kan barabeklaga att jag inte fick med mig riksdagsgruppenpå idén. Jag hade trott att jag skulle lyckas med det,men det gjorde jag inte. Så är det, och så blev det.Jag beklagar det.Anf. 133 ():Herr talman! Det var ju ett fint erkännande -- detfanns alltså ändå en ambition att försöka jobba fördet här. Men det var också ett fint avslöjande omhur man i Ny demokrati jobbar. Där får inga egnaåsikter komma fram. Där är det kollektivet somgäller. Den som har en egen åsikt får lov att rätta insig i ledet. Ni har jämt spottat åt andra politikersom ni menar inte är självständiga. Det här varverkligen ett mycket fint bevis på hur ni i ert partiarbetar.Anf. 134 (nyd):Herr talman! Vi skall inte göra frågan om hur vijobbar till en ideologisk fråga. I så fall tror jagfaktiskt att beskrivningen bättre stämmer överensmed hur det är i parti.Jag säger som jag förut sade: Jag trodde att jagskulle kunna ro i land den här frågan. Det gjordejag dock inte, och jag beklagar det.Anf. 135 (nyd):Herr talman! Jag återkommer till frågan om 16-åringarna och detta med att vi blev litet lurade avden borgerliga regeringen.Jan , som sitter här i kammaren just ,var kanske en bidragande orsak till att det faktisktblev litet fel i våra tankegångar. Vi hade nämligenvelat ha ett utbildningspaket. i ärendet är faktiskt ganska bra. Men för attkomma fram till en medelväg sade vi att man skullekunna ta godbitar från tre olika motioner väckta avtre olika partier -- ,och vårt parti. Men det blevinte särskilt mycket av det hela.Därefter bestämdes det att vi inte skulle ha någotutbildningspaket. , vi kan inteändra fram och tillbaka i det här sammanhanget.Beskedet kom sedan att det bara skulle bli enbroschyr i brevlådan. Vi kan inte ändra fram ochtillbaka.Om vi nu skulle fatta beslut om ett utbildningspaketför föräldrarna blir det samma sak som när detgällde reflexerna. Först bestämmer vi en sak. Sedanlåter vi det gå . Därefter ändrar vi tillbakaigen. Vi kan inte hålla på så här. Därför fullföljer vilinjen sådan den nu ser ut.Anf. 136 ():Herr talman! Man kan inte ändra sig för fort, heterdet. Men -- bara några veckorefter det att vi fattat beslut i frågan -- skulle detändras. på vårkanten har det plötsligt inte gåtttillräckligt . Det finns ingen logik iresonemanget.Anf. 137 ():Herr talman! Jag hörde här i debatten ordet luras.Därför vill jag något kommentera det här med 16-åringarna.När utskottet fattade det första beslutet om attgodkänna regeringens inriktning här hade vi att taställning till regeringens förslag och, om jag minnsrätt, tre olika motioner med tre olika inriktningar.Det handlade om varianter på temat ochinriktningen av systemet. Slutförslaget blev atthänsyn togs till en av de tre motionerna. Nukommer alltså de som är med vid övningskörning,jämfört med hur det är för dem som övningskörmed ungdomar som är och ,att -- vilket man inte tidigare haft möjlighet till -- fåtillgång till komplett handledning och, om såönskas, till ett komplett utbildningspaket. Jämförtmed tidigare övningskörning får man ett mycketbättre underlag för genomförandet av den härtypen av övningskörning.Vi har inte på något vis lurat någon i någonriktning. Det här är resultatet av ett beslut, och detbeslutet följs.Logiken säger att nu valda system är bra. Jag troratt de flesta är överens om att det är bra med entidig start vad gäller övningskörning. Frågan ärdock om det skall vara många som får mererfarenhet av bilkörning innan de får sina körkorteller om det skall vara få. I det valet har förslagetoch beslutet blivit att det handlar om att mångaskall få den här erfarenheten innan de får sinakörkort -- detta i kombination med hjälp tillhandledning, hjälp med utbildningsmaterial osv.I tidigare debatter har det förekommit påståendenom att det har hänt många olyckor när det gällerden här gruppen övningskörare. Det är fel.Statistiken visar helt klart att det ännu inte finnsnågot som talar för att det här på något vis skullevara farligt från trafiksäkerhetssynpunkt.Låt mig slutligen, herr talman, få informerakammaren om att detta system kommer attutvärderas. Men det är något för tidigt att göra deti dag.Anf. 138 (nyd):Herr talman! I den stora fina propositionen -- somdock är innehållslös -- hittade vi några korn att talaom. Då kom den fråga upp som vi nu diskuterar.Lars Svensk, som då var er talesman, hade faktisktinte något svar på frågan om hur det skulle bli i dethär sammanhanget.Jag blev faktiskt lurad av Per närvi talade med varandra på telefon. Så är det bara.Han sade att det med nästan hundraprocentigsäkerhet skulle bli så som vi hade föreslagit. Dettaär, som sagt, ett faktum. Vi blev därför litet lurade,för sedan kom det ju bara en liten folder. Så, JanSandberg, ni lurade oss faktiskt!Anf. 139 ():Herr talman! Vi får skilja på olika instanser. Jagkan inte förstå hur man i den här kammaren kanantyda att man blivit lurad av ledamöter iriksdagens trafikutskott och att man sedan, närfrågan tas upp i kammaren, hänvisar till en personsom inte ens sitter med i och som inte varmed vid behandlingen av ärendet i trafikutskottet.Min bild av det utskottet fattade beslut om är attdet mycket väl överensstämmer med det beslut somsattes i sjön. Jag tror att en del ledamöter i dennakammare måste vara litet varsammare med orden.Anf. 140 (nyd):Herr talman! Jag skall inte förlänga debattenytterligare utan vill bara meddela måste erkänna att vi kände oss litet grandöverkörda i det här ärendet. Vi trodde alltså att viskulle få med en viss typ av kurs för den förälder,eller vem det nu är, som övningskör med 16-åringen. Det gick man dock förbi. Men å andrasidan har jag i min tur därefter lyckats luraregeringen , så jag känner mig heltnöjd med handläggningen av ärendet.Anf. 141 (nyd):Herr talman! Jag beklagar, , att jag imin argumentering nämnde en person som intelängre sitter med i kammare. Det varkanske olyckligt. Jag får väl tänka på det till nästagång.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § Studiestöd m.m.Föredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1994/93:SfU13 Studiestöd m.m. (prop. 1993/94:100delvis och prop. 1993/94:172).Anf. 142 ():Herr talman! Det här betänkandet gäller åretsbudget. Vi har alltså bara behandlat de motionersom gäller själva budgeten med tanke på att detskulle komma en särskild proposition som skullevara mera framtidsinriktad. Vi har följaktligensparat ett antal motioner som handlar om framtidenoch om den principiella inställningen till studiestödav olika slag. Vi återkommer således senare till defrågorna. gäller det, som sagt, bara självabudgeten.Vi socialdemokrater har ett antal förslag på de olikaanslagsområdena. De är kopplade till att vi vill hafler utbildningsplatser. har redan tagitställning till utbildningsplatserna. Dessutom hardet kommit en kompletteringsproposition som geross anledning att återkomma i den frågan. Därförgår jag förbi också själva anslagsposterna, där vihar reservationer, och tänker uppehålla mig vid tvåfrågor.Den ena är det som vi har framfört i reservation nr2, som gäller kollektiva ansökningar förkorttidsstudiestöd. Vi har haft det tidigare, bådenär det gällt fackliga organisationer ochhandikapporganisationer. Det har varit en formsom har fungerat mycket bra. Bl.a. är det en brametod för att nå de människor man vill uppmuntratill studier. Dessutom är det mycket enklare förmyndigheten att någon annan göradministrationsarbetet.Men av någon ideologisk anledning avskaffade denborgerliga riksdagsmajoriteten kollektivaansökningar tidigare. Vi har motioner om borde återinföra detta. Vi har motioner frånolika partiföreträdare som speciellt gällerhandikapporganisationerna. Vi socialdemokratertycker att man gott kan ta upp den här frågan redannu. Även om man tittar på andra frågor som rörstudiestödet bör man kunna bifalla reservation nr2.Reservation nr 3 gäller en mycket viktig fråga somjag hoppas att kammarens ledamöter funderarnoga på fram till omröstningen. Det handlar om attsärskilt vuxenstudiestöd kan utgå vid YTH-utbildning. Regeringen föreslår att den möjligheteninte skall finnas längre, och det har lett till attmånga känner stor oro för att rekryteringen till denyrkestekniska högskoleutbildningen skall blimindre, att utbildningens framtid rent av äventyraspå många håll.Detta är ju en utbildning som är mycket viktig förvår industri. Den har varit viktig föregenföretagarna och den har bidragit till att månganya företag har startats. Det är mycket viktigt att vibygger upp en större teknisk kompetens så att vikan konkurrera. Där har den här utbildningenbevisligen varit mycket bra. Om man nu med ettsådant här ingrepp skulle äventyra rekryteringen,utan att ange hur man i stället skall stimulera denhär typen av studier, är det mycket allvarligt. Detenklaste är att låta bli att göra den här försämringeni dag och stödja reservation nr 3.Som jag sade, herr talman, återkommer vi till enprincipdebatt om studiestödsfrågorna. Anslagenfår vi diskutera en gång till i samband medkompletteringspropositionen. Därför nöjer jag migi dag med att yrka bifall till reservationerna 2 och3.Anf. 143 HANS ():Herr talman! Liksom vill jag börjamed att konstatera att detta är ett litet betänkandesom enbart innehåller några budgetposter.Anledningen är att vi har fått ytterligare enproposition. Därför har utskottet också skjutit påde intressanta motionerna. Det finns ingenanledning att diskutera dem två gånger.I den proposition som vi har fått, som heter1993/94:156 och som vi skall börja behandla iutskottet , tar man upp en delbegränsade frågor och föreslår en parlamentariskberedning. Vi får väl se vilket resultat vi når framtill i utskottet, om vi hänskjuter allt till beredningeneller om vi beslutar i vissa frågor. Det får vi ta uppi utskottet.En av de två reservationer som tarupp gäller kollektiva ansökningar. Vi beslöt redan1992 att man skulle ta bort dem. Det beslutetträdde i kraft . antyddeatt man skulle diskutera detta i den föreslagnaberedningen. Men hon tyckte att man redan nuskulle fatta beslut. Det tycker inte majoriteten iutskottet.Då det gäller reservation 3 om YTH tyckerregeringspartierna, och det har vi fått majoritet föri utskottet, att den utbildningen bör jämställas medandra högskoleutbildningar. Det innebär enbesparing i statsbudgeten på 25 miljoner. Vi tror attdenna, liksom andra högskoleutbildningar,kommer att leda till högre lön för dem som gårYTH. Erfarenheten visar det. Dessutom säger vihelt klart, för att stilla farhågor, attregeringen skall följa upp detta. Skulle det bli somhon säger finns det givetvis anledning att se överdetta. Men vi tror inte att det kommer att bli så.Dessutom vill jag betona, eftersom jag har hört attandra inte har uppfattat detta, att både regeringenoch utskottet säger att den som har påbörjat YTHföre skall få fortsätta de studiernamed samma studiestöd som tidigare.Lena berörde aldrig reservationerna 1 och4. De innebär att man får en ökad belastning påstatskassan på 687 miljoner. Det anser inte vi frånutskottsmajoriteten vara rimligt. Skulle det sedanvisa sig att antalet utbildningsplatser ökas kommerman självklart som en följd även att öka anslaget.Men att gå den här vägen anser vi vara omöjligt.Jag vill yrka bifall till utskottets hemställan ochavslag på de fyra reservationerna.Anf. 144 (nyd):Herr talman! Vuxenutbildningen ochvuxenstudiestödet består av ett näst intillobegripligt lappverk, vilket gör det omöjligt attöverskåda. Ny demokrati har i en motion som ännuinte har behandlats i utskottet förordat ettsamordnat vuxenstudiestöd. De olika formerna avstudiestöd skapar problem med sin komplexitet ochger studier på olika villkor.Efter utskottsbehandlingen har det för min delframkommit en del ytterligare information, vilketkanske skulle ha resulterat i ett annatställningstagande.YTH-utbildning har en 65-procentigbidragsdel, och resten är lånedel. Med regeringensförslag på en 30-procentig bidragsdel och resten lånkan eventuellt den höga kompetensnivån blanddem som erhåller YTH-utbildning vara i fara. Detär nämligen ofta människor som har en mycket godyrkeskompetens, med yrkeserfarenhet,som börjar på YTH. De flesta som studerar påYTH har förmodligen också hunnit bilda familj ochhar därmed även den sociala aspekten att ta hänsyntill när man söker till utbildningen.Med regeringens förslag sänks totalbeloppet till6 för alla YTH-studerande, oavsett tidigarea-kassenivå. Det som kanske är litet stötande iförslaget är inte att regeringen vill försämra för engrupp som har relativt hyfsad finansiering av sinastudier, utan att man inte vill förbättra för dem somhar det sämst, t.ex. studerande på grundläggandevuxenutbildning.Antalet studerande på YTH som fått SVUX underåren 1990--1993 är inte mer än 1 000 elever. Detskall ställas mot det totala antalet SVUX-ansökningar som uppgått tilldrygt 150 000.Egentligen skulle man i första hand ha infört ettsamordnat vuxenstudiestöd, som vi lagt framförslag om i vår motion Sf526, och därefterdiskuterat eventuella justeringar för de studerandesom befinner sig i gråzonen mellangymnasieutbildning och högskola.Jag kan trots det nämnda ansluta mig tillutskottsmajoritetens beslut tack vareutskottsskrivningen som säger: Utskottet utgår frånatt regeringen fortlöpande följer upp denna frågautan något särskilt tillkännagivande från riksdagenssida.Tyvärr har det visat sig att teori och praktik kanvara två helt olika saker. Tack vare Ny demokratikan man emellertid snabbt rätta till felaktiga beslutdär det visat sig att de teoretiska riksdagsbeslutenblir olämpliga i verkligheten. Alla kan vi göra fel.Måttet på kompetens visar man genom sättet atträtta till felen.I arbetsmarknadsutskottet fattades i mitten av 1993ett felaktigt beslut som drabbade bl.a.komvuxelevernas utbildningsbidrag. Riksdagensfelaktiga beslut trädde i kraft den 1 juli 1993.Endast Ny demokrati insåg hur felaktigt beslutet iverkligheten blev. treoch ett halv månad efter beslutets ikraftträdande,kom vi in med en skrivelse tillarbetsmarknadsutskottet påpekande hur fel alltingblev och föreslog ett tillrättaläggande. Nydemokrati fick ett enhällig utskottatt tillstyrka vår begäran.Många politiska partier törs inte göra de härjusteringarna, trots att de är befogade, med tankepå att de kan bli kallade för ''vingelpartier''. Nydemokrati rättade till ett felaktigt beslut ochnaturligtvis stod det i alla politiskt styrda medierhur Ny demokrati vinglat i sitt beslut, inte ett ordom att vi rättat till ett felaktigt riksdagsbeslut och istället anpassat förutsättningarna till verkligheten.Vi kommer att mycket noga följa utvecklingen avfallet YTH. Skulle det visa sig att vara befogat,kommer vi att agera på samma sätt som tidigare förett tillrättaläggande. Skulle det visa sigatt man i den i betänkandet nämnda propositioneninte tar ett radikalt grepp i riktning mot ettsamordnat vuxenstudiestöd, utan bara fortsättermed småjusteringar av lappverket, kommer vifortsättningsvis att agera på ett annat sätt.Anf. 145 () replik:Herr talman!