prot · GI0944 · 1994-12-16 00:00:00 — Vår uppfattning är att denna bara ökarproduktionskostnaden, utan att det har någon miljöef-fekt. Vi tror att det har betydligt bättre miljöeffekt attutnyttja miljöstödspengarna för våtmarksinvestering-ar. För att åstadkomma just den reduktion som IngeCarlsson talar om är det en betydligt bättre metod änatt öka kostnaden för jordbruket på det här området.Anf. 111 () replik:Fru talman! Det stod för i fråga omde olika nivåerna på avgifter var en höjning på 150miljoner kronor. Vi socialdemokrater, och där har vifått och andra partier med oss, står för 250miljoner kronor. Det är alltså en skillnad på 100 mil-joner kronor.Det är mycket möjligt att detta kommer att innebä-ra en fördyring, en kostnad per kilo spannmål på kan-ske eller något liknande. Jag tycker inte att detär mycket att orda om.När det sedan gäller det framförhandlade resultatethar den borgerliga regeringen i popositionen specifie-rat hur man skulle använda dessa 2 miljarder 800 000miljoner. Där står också tydligt att regeringen åter-kommer med förslag till villkor och exakta ersätt-ningsnivåer.I den utredning som finns i propositionen står detganska klart på s. 73 att de totala kostnaderna förmiljöersättningsprogrammet bedöms uppgå till ca 2miljarder vid slutet avden första femårsperioden.Detta skulle vi alltså bygga upp successivt. År2000 skulle dessa siffror kanske gälla. Men här harLRF och ni borgerliga varit ute och talat om för bön-derna att detta kommer att gälla om ni röstarpå oss. Jag tycker att detta är bland det grövsta somjag har varit med om under de år som jag har varit iriksdagen.Kommer ni som står bakom den här reservationenatt i era budgetförslag lägga fram ett förslagom att bönderna skall få dessa stora stöd på 2 miljar-der som de svenska skattebe-talarna skall vara med och delfinansiera? Det skall bliväldigt intressant att ta del av era förslag i januarinästa år.Anf. 112 () replik:Fru talman! Jag finner argumentationen en smulamärklig. Varför sade över huvud taget Socialdemokra-terna ja till förhandlingsöverenskommelsen? Detförefaller med hänsyn till denna replik fullständigtofattbart.Självfallet hade man tänkt utnyttja den, som viandra. när förslaget om hur man skulle göra detkom är det väl en fullständigt naturlig åtgärd av enregering att lägga fram ett förslag i den riktningen.Jag är dessutom övertygad om, som också LennartBrunander var inne på, att detta skulle vara en godaffär. Det skulle helt enkelt ge ett åter-flöde av betydligt större dimension än vad som mot-svarar de statliga utgifterna.Dessutom vill jag påminna om attdet faktiskt är så att bönderna betalar tillbaka ungefären miljard när de går ur omställningspro-grammet. Där finns alltså mycket pengar att hämtafrån just medel som är återbetalade av jordbrukare.Anf. 113 () replik:Fru talman! Om vi nu tänker oss tillbaka till de tregångna åren när ni hade makten och beslutanderättenhär i kammaren skall ni komma ihåg att ni föreslogmindre pengar till naturvård, landskapsvård, NOLAeller till ekologisk odling.Trots att vi i jordbruksutskottets s-grupp hadeväldiga svårigheter lyckades vi ändå få vårt parti attvara med och satsa mer tilllandskapsvård och och också 20-30 miljonermer till ekologisk odling.Nu har man tagit fram detta. Det är då väldigtkonstigt att ni tycker att dessa stöd plötsligt skall ökastill 2 miljarder från den 1januari 1995 när vi tidigare haft en totalram på unge-fär . Jag tror faktiskt inte att ni iera olika partier är så slappa att ni kommer att fåigenom det här stödet.Det var meningen att stödet skulle byggas uppsuccessivt och att det möj-ligen skulle kunna ligga på den nivån.Anf. 114 () re-plik:Fru talman! Det jag saknar i Socialdemokraternassyn på jordbruk är någon sorts förståelse för näringen.Detta är småföretagare, ofta ensamföretagare, sombedriver en verksamhet som är ytterst viktig för Sve-rige och för svenska folket. Vi lever av mat, IngeCarlsson. Detta är inte en industri vilken som helst.Det är någonting som vi måste ha kvar.Dessutom skapar jordbruket den biologiska mång-fald vi säger att vi vill värna. Det skapar ett landskapsom vi vill ha. Menar vi allvar med allt detta måste vifaktiskt ge ett stöd till jordbruket för att vi skallkunna bevara allt detta.I dag finns det 290 miljoner i Naturvårdsverketsbudget för landskapsvård och . Är det de peng-arna som Socialdemokraterna avser att i fortsättning-en använda till det man kallar sina tre program? Ellerär det mer pengar? Hur mycket pengar kommer det atthandla om?Det kan vara bra att få veta nivån.Nästan 300 miljoner finns. Det kan man spara in frånNaturvårdsverket. Hur mycket utöver det kommer attfinnas till detta?Så till frågan om miljöavgifter. harråd med miljöstöden. Vi anser att miljön skall kosta.Men vi finansierar det med miljöavgifter.Om vi skall vara ärliga är det precis som IngeCarlsson säger. Höjningen från kr ärinte mycket att yvas över. Det är nämligen samma saksom att återställa till hur det var förut innan man togbort prisregleringsavgiften. Det var ungefär 250 mil-joner som då försvann i kostnader för bönderna. Detskulle gå att ta till litet mer om man menar allvar.Dessutom kan man se vad Lantbruksuniversitetetsäger. Där kan man nämligen se på staplar och dia-gram hur mycket man måste höja avgiften för att detskall löna sig för bönderna att minska mängdenkonstgödsel. Då skulle avgiften ligga betydligt högreän så här. Den skulle egentligen också behöva liggahögre än i förslag. Men vi anser att enökning till i kombination med ekoprogram-men - man har där ett val, minskar man användningenmed kan man få stöd - verkligen skulle kunnage det talar om, nämligen en minskningav konstgödselanvändningen.När det gäller ekologisk odling är sanningen denatt det var som det förstagången funnits ett arealstöd för ekologisk odling. Jagser gärna att det kommer att finnas kvar ett sådantstöd. Det programmet försvinner . Om ni inte ärsnabba med att införa ett nytt stöd vet alltså inte deekologiska odlarna vad som gäller för odlingssä-songen 1995.Jag är litet förvånad över diskussionen om PPP.Man säger att vi i vissa fall inte kan införa program-men därför att miljöförstörarna inte skall få stöd, iandra fall går det bra. Det här rimmar illa.Man sprutar och man gödslar precis lika mycket iNorrland som i . Frågan är om man intehar ett mindre ekologiskt inriktat lantbruk, eftersomman har en djurtäthet som ibland är så stor att detdefinitivt inte skulle godkännas vid ekologisk odling.Varför ger man stöd ibland men inte alltid?Anf. 115 () replik:Fru talman! Det är klart att jag delar uppfattningenatt vi lever av mat. Men säger att vi harråd att plocka av jordbruksnäringen 1-1,5 miljard. Dåkommer vi inte att få någon svensk mat. Det är därförvi har gått emot förslaget.Jag vill inte ge någon mer kommentar i detta re-plikskifte. Jag tycker detta var det viktigaste.Anf. 116 () re-plik:Fru talman! Det är just detta som är så paradoxaltmed Socialdemokraterna. Man säger sig vilja stödjaen sak, men i verkligeheten stöder man något annat.Man stöder det konventionella storskaliga lantbruket.Intresset för ekologisk odling och framför allt förövergångsformerna är egentligen ytterst svalt.Det finns en möjlighet för många odlare framförallt på sydsvenska höglandet och i att gåöver till t.ex. produktion av ekomjölk om det går att fåtag i KRAV-odlad foderspannmål. Men det förutsät-ter, , att det finns gårdar som kan produ-cera foderspannmål som är KRAV-odlad.Då måste man införa regeln att en gård kan få haviss areal omställd till ekologisk odling och få stöd fördet. Det är en förutsättning för att man skall få den härutvecklingen. Jag hoppas att Socialdemokraterna kanse över det förslag som man nu har.Om näringen inklusive alternativodlarna är över-ens om att detta förslag inte kommer att öka arealenför ekologisk odling måste det vara något fel, och dåborde vi tänka om och se över programmet en gångtill.Anf. 117 () replik:Fru talman! Det är tre saker jag vill ta upp medInge Carlsson.Det första är återigen min fråga om hur han skallförklara de samlade jordbrukspolitiska förslag somhar sin udd riktad just mot jordbrukarna och lands-bygden och direkt hotar sysselsättningen också i Ös-tergötland för de östgötska bönderna.Det andra jag vill ta upp gäller jordbrukspolitiken.Jag vill egentligen inte plåga ytterligaremed att ställa frågor om den samlade politiken. Jagser ju att han har det litet svettigt när han av opposi-tionen begär att vi skall redovisa statsbudgetar redaninnan regeringen har lagt fram sin budget. Det tyckerjag är något märkligt. Jag hörde detta i ett tidigarereplikskifte.Sedan har jag en fråga om miljöavgifterna. Där harkds en egen linje som vi har motionerat om. Det för-slag som ligger är ju inte precis enligt vår uppfatt-ning. Vi ville ha en stegvis höjning. Vi hade samtidigtkrävt att miljöavgifterna skulle gå tillbaka till näring-en. Men våra krav har delvis tillgodosetts. Av deförslag som föreligger från utskottet tycker vi att vikan stödja utskottsmajoritetens, med det förbehållsom anges i betänkandet, nämligen att jordbruket ochträdgårdsnäringen skall tillföras resurser som är iparitet med intäkterna från miljöavgifter. Det är denhållning vi har intagit till detta. Men inte någonting om just detta i sitt anförande -eller också lyssnade jag dåligt; det må i så fall varamig ursäktat, eftersom jag har varit här i kammarenhela dagen och deltagit i ett antal debatter.Jag skulle alltså vilja ha ett förtydligande av IngeCarlsson om att socialdemokraterna verkligen står fördet som sägs i betänkandet, nämligen att inkomsternafrån miljöavgifterna skall gå tillbaka till näringen.Inge talade om NOLA-stöden. I en de-batt som jag förde här i kammaren med jordbruksmi-nistern citerade jag vad hade sagt omNOLA-bidraget i en . Jag vill nu än engång läsa upp det citatet. Han sade: Vad skall vi haNOLA-bidraget till om bönderna i Sydsverigesskogsbygder redan tvingats lägga ned sina jordbrukdärför att de inte kan försörja sig på sina gårdar? Detär vad det handlar om, . Era förslagkommer att leda till att det inte finns något existensbe-rättigande för - vi kommer inte att ha dessagårdar kvar, och då spelar inte så stor roll.Anf. 118 () replik:Fru talman! Med tanke på tidspressen tycker jaginte att och jag här i kammaren behöverföra en ny diskussion om hur det kommer att gå föröstgötabönderna. De kommer att klara sig lika brasom alla andra bönder här i landet. Alla bönder kom-mer nu naturligtvis att få en bättre inkomst. Sedan tarvi av dem litet grand med miljöavgiften, men försla-get om den står ju även bakom. Dekommer att få det bättre totalt, låt vara att det natur-ligtvis kan finnas enskilda jordbrukare som får detnågot sämre.Jag skulle vilja fråga : Hur tänker kdsfinansiera dessa 2 miljarder , somni säger att ni står bakom? Säger ni att ni står bakomförslaget så måste väl ni också kunna tala om hur nitänker finansiera det hela.Anf. 119 () replik:Fru talman! Jag hade kanske inte väntat mig att fånågot svar på mina frågor. Jag måste beklaga att viinte får ytterligare en markering utöver vad som står iutskottets betänkande när det gäller att resurser frånmiljöavgifterna skall gå tillbaka till näringen. Det äroerhört väsentligt, när man ser på strategin för miljö-avgifter sammantaget.Jag förstår som sagt att det är svettigt för IngeCarlsson eftersom han nu kräver besked avoppositionen när det gäller budgetfrågor. Men det ärju regeringen som inte har presenterat sin strategi ochsin ekonomi eller preciserat vilka nivåer som kommeratt gälla för jordbrukarna framöver. Det väntar vi på.Tids nog kommer vi nog att presentera våra samladeförslag.Anf. 120 () replik:Fru talman! Det som står i utskottets betänkandenär det gäller avgifterna har vi inte reagerat emot. Detinnebär att vi står bakom det. Svårare än så är det inte.Anf. 121 ():Fru talman! Eftersom jag nu hade bespetsat migpå att hålla mitt anförande från talarstolen - det här ärmitt första anförande - tror jag att jag ändå gör det.Låt mig börja med att yrka bifall till alla moderatareservationer i betänkandet samt till utskottets hem-ställan på övriga punkter.I går fattade denna riksdag det stora beslutet attansluta sig till Europeiska unionen. Det var ett avmånga välkomnat och efterlängtat beslut, ett beslutsom hos många skapat förväntningar och förhopp-ningar, inte minst i det svenska näringslivet och hosdem som är beroende av detta för sitt dagliga bröd.Stora delar av näringslivet kan nu börja genomföra deutvecklings- och investeringsprogram som man harplanerat för men avvaktat med i väntan på vårt EU-inträde.Men, fru talman, en del av näringslivet får intelängre dela den optimismen med sina kolleger. Ge-nom de beslut som den socialdemokratiska majorite-ten med gott stöd av klub-bade igenom om delar av jordbrukspolitiken har op-timismen förbytts i pessimism och ängslan för framti-den. En väsentlig del av näringslivet i vårt land harhärigenom satts på undantag när det gäller vår an-slutning till EU. Den största enskilda näringsgrenen iSkåne har belagts med bojor. Lantbruket och livsme-delsindustrin men också alla de andra företag som ärberoende av denna sektor känner sig lurade. Enutredning som gjorts av lantbruksdirektören i Mal-möhus län visar att täckningsbidraget för en skånskveteodling beräknas bli mindre än på Själ-land i . Detta är skillnaden mellan en odlingsom går ihop och en odling som går med förlust.Men även de konsumenter som har vant sig vid enhög svensk livsmedelskvalitet har anledning attkänna sig bedragna. Konsumenterna har dessutomunder den borgerliga regeringens tid fått vänja sig vidallt billigare livsmedel. Den borgerliga regeringenhade förhandlat sig till ett avtal som var bra för Sveri-ge. Det var bra för svenskt näringsliv, bra för svensktjordbruk och svensk livsmedelsindustri. Det var braför svenska konsumenter och för sysselsättningen häri landet. Det var därför som en majoritet av svenskafolket sade ja i folkomröstningen.Vår EU-anslutning skulle äntligen ge de svenskalantbrukarna samma produktionsvillkor som sinaeuropeiska yrkesbröder. De skulle äntligen, då vi nutog steget in i , få mäta sina krafter och sinyrkesskicklighet med lantbrukarna på andra sidanÖresund och genom att få konkurrera pålika villkor. , och särskilt efter beslutet om1990 års livsmedelspolitik, har svenska jordbrukarefått vidkännas en helt exempellös urholkning av sinekonomi och endast med avund och på avstånd kunnatbetrakta de villkor som bönderna i EG verkat under.Nu skulle de fått samma chans!Under den borgerliga regeringens tid växte en op-timism och framtidstro fram. Den borgerliga rege-ringen såg jordbruket och livsmedelsindustrin som ennationell tillgång, en tillgång för vår försörjning ochsysselsättning, men även som en exportnäring, precissom danskarna ser på sitt jordbruk och sin livsmedels-industri - eller tyskarna, eller holländarna.Man har fått intrycket att socialdemokraterna all-tid har sett svenskt jordbruk som enbart en belastning,någonting som man helst skulle förtrycka och bli kvittför gott. Och det är klart att det då har stuckit dem iögonen att jordbruket vädrade en ny morgon i sam-band med ett inträde i Europeiska unionen.En sak kan vi dock vara överens om, och det är attvi inom EU och tillsammans med EU måste arbeta fören avreglering av jordbrukspolitiken som den ser ut i EU. Men detta får inte ske ensidigt för ,utan det måste göras tillsammans med EU.Fru talman! Med de ändringar som socialdemokra-terna tillsammans med nu har gjort ochhar för avsikt att fortsätta att göra i den borgerligapropositionen nr 19 urholkar man mycket allvarligtdet framförhandlade avtalet. Detta är inget annat änett svek mot alla dem som röstade ja i folkomröst-ningen. Det är inget mindre än ett avtalsbrott. Och detsyftar just till att ensidigt skall avhända sigframförhandlade medel, som skulle komma jordbru-ket och därmed landet till godo.Jag har anledning att misstänka att detta just berorpå att de var destinerade till jordbruket. Jag frågar dåjordbruksministern eller , varför det ärendast på jordbruksområdet som vi skall avstå från attta hem vår återbäring på medlemsavgiften. Den avise-rade ändringen av den förra regeringens förslag om 33interventionsorter till endast 4 är en typisk sådan. Denändringen kommer att drabba jordbrukare som harlångt till prisorten. Att skapa fler prisorter skulle intekosta en krona i medfinansiering - EU har tagit på sighela den kostnaden. Men, fru talman, de beslut somriksdagen fattade i går kan vi inte ändra på. Vi står nuinför ett antal nya beslut.Den borgerliga regeringen tog fasta på målsätt-ningen att av åkerarealen skall vara om-ställd . För att stimulera till en sådan över-gång lade man fram förslag om stöd dels till ekolo-giskt jordbruk, dels till resurshushållande konventio-nellt jordbruk.Att lämna de konventionella odlingsteknikerna ärett beslut och en process som tar sin tid. Det innebärinvesteringar i ny teknik, och det innebär större ar-betsinsatser. Det innebär självfallet också en lärotid,som kan vara nog så mödosam, och det innebär dess-utom en anpassning av en hel växtföljd om kanskefem, sex eller sju grödor. I den borgerliga regeringensförslag till stöd för en successiv övergång fanns ut-rymme för detta. I Socialdemokraternas och Vänster-partiets förslag finns det inte med. Här kräver man enmomentan övergång, och detta är svårt, mycket svårt.Det finns ett sug hos konsumenterna efterekologiskt framställda livsmedel, och det finns ettintresse hos odlarna. Men eftersom det enligt liggandeförslag inte blir möjligt med en stegvis övergång, fårman räkna med ett betydligt svalare intresse frånodlarnas sida.Jag kan inte tolka detta på något annat sätt än attSocialdemokraterna och inte är intres-serade av att få fram mycket mer av ekologisk odlingi landet. Är det så?En annan fråga som jag vill beröra är förslaget omhöjning av gödselmedelsskatten. Denna höjningkommer att innebära en orimlig extra börda på svens-ka jordbrukare, egentligen till ingen nytta ur mil-jösynpunkt. Genom mitt engagemang i ett av de väst-skånska vattenvårdsförbunden, där vi genom kontroll-program noga följer utsläppen av kväve, fosfor ochmånga andra ämnen, har jag kunnat konstatera attunder de år och som vihade en högre gödselmedelsavgift har vi inte kunnatse någon som helst statistiskt säkerställd minskning avkvävetransporten till havet. Variationer mellan årenfinns givetvis, men de är helt relaterade till årets ne-derbördsmängder. Dessa iakttagelser överensstämmermed övriga västskånska vattenvårdsförbunds.Eftersom dessa vattenvårdsförbund har som en avsina uppgifter att aktivt verka för den halvering avkvävetransporten till havet som i sin visheten gång beslutat skall ske och vi ännu intehar kunnat bidra med någon egentlig reducering så härfem i tolv, har vi gjort en uppvaktning hosMiljödepartementet med en sammanställning av våraåtgärdsprogram. Dessa pekar entydigt mot att andraåtgärder är effektivare, nämligen anläggningen avvåtmarker och dammar i odlingslandskapet. Detta ärden kostnadseffektivaste metod som vi kan finnaför att få ned kväveläckaget. Och skall man ocksålägga till alla de andra positiva värden som man kanfå på köpet. Här kan vi verkligen tala om att öka möj-ligheten för biologisk mångfald och variation i land-skapet samt även om positiva effekter för det rörligafriluftslivet.Vattenvårdsförbunden anlägger sådanavåtmarker tillsammans med markägarna, som ofta ärmycket positiva till dessa åtgärder.Fru talman! Jag skulle vilja fråga socialdemokra-terna och vänsterpartisterna varför ni betraktar jord-bruket och livsmedelsindustrin som en belastning förlandet i stället för, som vi moderater gör, som ennationell tillgång såväl ur näringslivssynpunkt som ursysselsättningssynpunkt och även ur miljösynpunkt.Detta förtjänar jordbruket faktiskt.Anf. 122 TALMANNEN:Jag vill informera kammarens ledamöter om att vikommer att fortsätta debatten längst till iförhoppning om att hinna med också nästa ärende.Om vi inte hinner med hela ärendet, kommer debatteni ärendet att fortsätta på måndag kväll.Anf. 123 () replik:Fru talman! Jag uppfattade att sade att vi socialdemokrater alltid har variten belastning för det svenska jordbruket. Jag vill dockpeka på att vi har deltagit i flera uppgörelser, en år1930 och en . Vi har också vid flera andratillfällen försökt komma fram till större uppgörelser.Jag tycker inte att vi har varit någon belastning, inteannat än möjligen för vissa storbönder.Jag tycker att det nu börjar bli för mycket avsärintressen i jordbruksutskottet. Det är synd att allaoppositionens ledamöter tillhör näringen. Ni bordekunna blanda ut era representanter i utskottet så att nifick in andra människor, kanske med litet andra vär-deringar.Vi slår självklart vakt om de svenska livsmedlenoch om det svenska jordbrukssystemet, och det har vialltid gjort, men vi vill i första hand värna upprätthål-landet av ett lantbruk i hela landet.Jag ber om ursäkt om jag har missuppfattat PeterWeibull . I så fall får han väl återkomma.Anf. 124 () replik:Fru talman! Nej, , jag sade inte så,men ni håller, som jag ser det, på att bli en belastningför svenskt jordbruk. Jag sade att ni har sett svensktjordbruk som en belastning för det svenska samhället.Dessutom agerar ni som om alla bönder vore storbön-der. Det är faktiskt inte så. Även skånska bönder kanvara små bönder. Jag själv tillhör definitivt inte demsom kan kalla sig storbönder. Däremot har jag ettfamiljejordbruk, och jag ser de svårigheter som manhar i familjejordbruken , oavsett om de finns iSkåne, i någon av de andra slättbygderna eller iskogsbygden med animalieproduktion.Anf. 125 () replik:Fru talman! fick jag höra vad det handlar om,nämligen att vi socialdemokrater kommer att belastajordbruket och livsmedelsindustrin . Dethar jag faktiskt ingen förståelse för.Jag undrar hur ni vill bidra till att finansiera vårstatsskuld om och vårt budge-tunderskott om . Hur skall nifr.o.m. finansiera det stöd som haruppgått till ca och som ni nusäger skall uppgå till för nästaår? Tror ni som sitter i jordbruksutskottet och ni somär lantbrukare att ni kommer att få stöd från era kam-rater i socialutskottet och i andra utskott, som skall taställning till stora nedskärningar i vården, i skolan ochpå många andra områden? Hur kommer ni att finansi-era de 2 800 miljonerna?Anf. 126 () replik:Fru talman! försöker blandaihop olika saker. Det handlar nu om jordbrukspolitik,och det är faktiskt ni som får lägga fram förslag tillfinansiering. Men den borgerliga regeringen har lagtfram förslag i sin proposition nr 19, och det är be-klagligt att man avviker från dem. Man avstår dess-utom från de intäkter som skulle ha hämtats hem tilllandet genom det avtal som har förhandlats fram medEU, t.ex. om prisorterna.Se bara på en sådan sak! Den svenska staten be-höver inte bekymra sig för hur den skall finansieras,eftersom EU har tagit på sig den. Det är symtomatisktatt man även på den punkten vill sätta åt jordbrukarnaoch inte ge dem den kostnadstäckning som de skullekunna få.Jag vill vidare gärna veta vilka vinster som niegentligen har sett med gödselmedelsavgiften. Har nisett någon effekt på kväveutsläppen till havet? Jag harförsökt påpeka att vi inte har sett någon sådan effekt ide skånska vattendragen, som är de mest belastade.Har ni sett en sådan, och kan ni i så fall visa någrabelägg för att denna avgift verkligen skulle vara verk-sam?Anf. 127 ():Fru talman! Vi hälsar en avgiftsökning i form aven miljöavgift på kväve med glädje, eftersom denkommer att minska läckagen. Det är precis så, somPeter säger, att det läcker ut merkväve när det regnar. Men det intressanta är att detfinns ett överskott av lättlösligt kväve i jordarna. Detär det som visar att vi, framför allt i de lätta jordarna,får ett läckage av lättlösligt kväve när det regnar. Detär också det som gör att det finns ett behov av enmiljöavgift som minskar utsläppen av handelsgödsel.Detta hänger naturligtvis också ihop med mullhal-ten i jorden och med vilken typ av jord som det gäller.Där jag bor i - i - harvi mycket leror, och där är det en helt annan sak.