prot · GH09116 · 1994-06-02 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:116Torsdagen den 2 juniKl. 10.00Meddelande om kammarens , m.m.Anf. 1 TALMANNEN:Kammarens sammanträde tisdagen den 7 juniinleds med debatt om lagutskottets ärende omregistrerat partnerskap. När denna debatt avslutatsoch ärendet avgjorts, följer voteringar i deeventuella ärenden som färdigdebatterats viddenna fredags sammanträde.Kl. 14.00 besvarar statsministern tvåinterpellationer.1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 27 maj.2 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden1993/94:KU47 och betänkande 1993/94:FiU24Socialutskottets betänkanden /94:SoU24,SoU26, SoU32 och betänkanden /94:KrU32 ochKrU35Jordbruksutskottets betänkanden /94:JoU28och JoU30 -- JoU323 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 1 juniKU40 Lokal demokratiMom. 3 (ämnesområden för kommunalafolkomröstningar)1. utskottet2. (v)Votering:296 för utskottet11 för men.2 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:121 s, 76 m, 29 fp, 24 c, 24 kds, 19 nyd, 3 -För men. :11 vAvstod:1 s, 1 fpFrånvarande:16 s, 4 m, 3 fp, 7 c, 2 kds, 4 nyd, 3 v, 1-Ylva () anmälde att hon avsett attrösta ja men markerats ha avstått från att rösta.Mom. 4 (5 kap. 23 § i regeringens förslag till lag omändring i kommunallagen (1991:900))1. utskottet2. 1 (s)Votering:176 för utskottet125 för res. 112 avstod36 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:76 m, 31 fp, 24 c, 24 kds, 19 nyd, 2 -För res. 1:124 s, 1 -Avstod:1 s, 11 vFrånvarande:13 s, 4 m, 2 fp, 7 c, 2 kds, 4 nyd, 3 v, 1 -Mom. 8 (närvarorätt i övrigt)1. utskottet2. 2 (nyd)Votering:293 för utskottet19 för res. 237 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:125 s, 75 m, 31 fp, 24 c, 24 kds, 11 v, 3 -För res. 2:19 nydFrånvarande:13 s, 5 m, 2 fp, 7 c, 2 kds, 4 nyd, 3 v, 1 -Mom. 10 (upphandlingssekretessen)1. utskottet2. (v)Votering:294 för utskottet13 för men.3 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:122 s, 74 m, 30 fp, 24 c, 24 kds, 19 nyd, 1 -För men. :11 v, 2 -Avstod:2 m, 1 fpFrånvarande:16 s, 4 m, 2 fp, 7 c, 2 kds, 4 nyd, 3 v, 1 -Mom. 15 (uppdragsverksamhet)1. utskottet2. 3 (s)Votering:175 för utskottet136 för res. 338 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:1 s, 76 m, 30 fp, 24 c, 24 kds, 18 nyd, 2 -För res. 3:124 s, 11 v, 1-Frånvarande:13 s, 4 m, 3 fp, 7 c, 2 kds, 5 nyd, 3 v, 1 -Mom. 17 (kommunalt partistöd)1. utskottet2. 4 (nyd)Votering:290 för utskottet19 för res. 440 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:123 s, 75 m, 30 fp, 24 c, 24 kds, 11 v, 3-För res. 4:19 nydFrånvarande:15 s, 5 m, 3 fp, 7 c, 2 kds, 4 nyd, 3 v, 1 -Mom. 23 (delegering m.m.)1. utskottet2. (v)Votering:296 för utskottet14 för men.39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:124 s, 76 m, 30 fp, 22 c, 24 kds, 19 nyd, 1-För men. :1 c, 11 v, 2 -Frånvarande:14 s, 4 m, 3 fp, 8 c, 2 kds, 4 nyd, 3 v, 1 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KU41 biståndsverksamhet1. K63 (fp)Kammaren biföll utskottets hemställan medacklamation.KU42 Förvaltningsmyndigheternas ledningMom. 1 (de centrala förvaltningsmyndigheternasledning)1. utskottet2. (s)3. men. (v)Förberedande votering:138 för res.12 för men.159 avstod40 frånvarandeKammaren biträdde res.Huvudvotering:172 för utskottet138 för res.39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:1 s, 76 m, 29 fp, 22 c, 24 kds, 19 nyd, 1 -För res. :124 s, 1 c, 11 v, 2 -Frånvarande:13 s, 4 m, 4 fp, 8 c, 2 kds, 4 nyd, 3 v, 1 -KU38 Några frågor om sekretessKammaren biföll utskottets hemställan.FiU22 Förnyat förslag till lagstiftning omingripande mot otillbörligt beteende avseendeoffentlig upphandling (prop. 1993/94:222)Mom. 1 (lag om ingripande mot otillbörligtbeteende vid offentlig upphandling m.m.)1. utskottet2. 1 (s)Votering:174 för utskottet138 för res. 137 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:76 m, 30 fp, 24 c, 24 kds, 19 nyd, 1 -För res. 1:125 s, 11 v, 2 -Frånvarande:13 s, 4 m, 3 fp, 7 c, 2 kds, 4 nyd, 3 v, 1 -Mom. 2 (lag om reglering av den offentliga sektornsegenregiverksamhet)Propositioner ställdes först beträffande utskottetshemställan och därefter ifråga om motiveringen.Hemställan:1. utskottet2. 2 (nyd)Votering:274 för utskottet20 för res. 215 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:108 s, 75 m, 30 fp, 23 c, 24 kds, 11 v, 3 -För res. 2:1 m, 19 nydAvstod:15 sFrånvarande:15 s, 4 m, 3 fp, 8 c, 2 kds, 4 nyd, 3 v, 1 -() anmälde att han avsett attrösta ja men markerats ha röstat nej.Motiveringen:Godkännande av1. motiveringen i res. 3 (s)Votering:158 för utskottet138 för res. 316 avstod37 frånvarandeKammaren godkände utskottets motivering.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:76 m, 30 fp, 24 c, 24 kds, 3 nyd, 1 -För res. 3:125 s, 11 v, 2 -Avstod:16 nydFrånvarande:13 s, 4 m, 3 fp, 7 c, 2 kds, 4 nyd, 3 v, 1 -(nyd) anmälde att han avsett attavstå från att rösta men markerats ha röstat ja.SkU42 Ändringar i skatteregisterlagenKammaren biföll utskottets hemställan.FöU12 Utbildning för fredsbevarande verksamhetKammaren biföll utskottets hemställan.FöU13 Uppskov med behandlingen av vissaärendenKammaren biföll utskottets hemställan.FöU14 Övergång till kapitalkostnader för lokaler,m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.TU32 Bolagisering av Vägverketsproduktionsdivision m.m.Mom. 1 (Bolagisering av Vägverketsproduktionsdivision m.m.)1. utskottet2. (s)Votering:173 för utskottet138 för res.38 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:76 m, 30 fp, 23 c, 24 kds, 19 nyd, 1 -För res. :125 s, 11 v, 2 -Frånvarande:13 s, 4 m, 3 fp, 8 c, 2 kds, 4 nyd, 3 v, 1 -TU33 Avskaffande av diskriminering såvitt avserfraktsatser och befordringsvillkorMom. 1 (Avskaffande av diskriminering såvittavser fraktsatser och befordringsvillkor)1. utskottet2. (v)Votering:299 för utskottet13 för men.37 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:124 s, 76 m, 30 fp, 24 c, 24 kds, 19 nyd, 2 -För men. :1 s, 11 v, 1 -Frånvarande:13 s, 4 m, 3 fp, 7 c, 2 kds, 4 nyd, 3 v, 1 -TU37 Överflyttning av fartyg mellan fartygsregisterKammaren biföll utskottets hemställan.UU19NedrustningMom. 1 (kärnvapen och folkrätt)1. utskottet2. 1 (m)Kammaren biföll utskottets hemställan medacklamation.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.4 § Lag om genetiskt modifieradeorganismerFöredrogsjordbruksutskottets betänkande1993/94:JoU29 Lag om genetiskt modifieradeorganismer (prop. 1993/94:198).Anf. 2 ():Fru talman! Det är bra att vi nu får en lag somreglerar användningen av genteknik. Visocialdemokrater hade visserligen önskat att denskulle behandlas i samband med så attdess förhoppningsvis kommande regler omaktsamhet, skadestånd, ansvar och straff hadegällt, men den debatten får vi föra när ett förslag tillmiljöbalk kommer.Efter en uppskärpning av skrivningarna i utskottethar vi inte så många avvikande meningar ominnehållet. Vi har fogat tre reservationer tillbetänkandet.Vår första reservation handlar om etikfrågorna. Vivet ju alla hur känsliga dessa frågor är iallmänhetens ögon, och det är därför nödvändigtatt de etiska bedömningarna görs på ett myckettidigt stadium. Forskare blir lätt fartblinda. Genomkrav på etik redan i förhandsbedömningen tvingarvi alla inblandade till eftertanke. Det är tråkigt attvi inte kunnat komma överens om denna för osssjälvklara fråga i utskottet, men kanske harkammarens ledamöter i övrigt mer insikt.Jag yrkar bifall till reservation 1.Den andra reservationen handlar om denföreslagna gentekniknämndens arbete. Vi anser attden av regeringen föreslagna nämnden fårarbetsuppgifter och en sammansättning som ärmycket begränsade jämfört med den nuvarandeHybrid-DNA-delegationens. Det är allvarligt.Exempelvis gäller det skyldigheten att tillregeringen anmäla om något användningsområdekan ifrågasättas från etisk eller humanitär synpunkteller att slå larm om samhällets tillsyn behöverutvidgas.Vi vill också understryka vikten av att nämnden fåren bred sammansättning. Inte minst viktigt förverksamhetens trovärdighet är det attkonsumenter, miljöorganisationer och folkrörelserblir representerade. Det stämmer också överensmed EG:s intentioner om inhämtande avallmänhetens synpunkter.Jag yrkar bifall också till denna reservation.Slutligen anser vi i reservation 3 att det ärnödvändigt med en utvärdering . bör regeringen för redovisahur lagen har fungerat. Vi står naturligtvis fast viddenna uppfattning, men här avstår jag från att yrkabifall till reservationen eftersom jag utgår ifrån attdet finns en regering som ärintresserad av att lyssna på riksdagen.Anf. 3 ():Fru talman! Gentekniken är en av vår tids mestrevolutionerande nyheter. Det låter kanskedramatiskt, men det är faktiskt så. Medgentekniken kan man nämligen på ett helt annatsätt än tidigare ändra levande organismer. Dettaöppnar perspektiv som vi bara kan ana oss till.Liksom en gång med datatekniken står vi påtröskeln till en häpnadsväckande utveckling.Jag vill först i några enkla ordalag beskriva vadgenteknik egentligen är för någonting.Alla levande organismer består av olika gener. Deolika generna ger skilda egenskaper. Genteknikengör det möjligt att välja ut en gen som har ensärskild egenskap, t.ex. motståndskraft mot kyla,och flytta över den genen från den ursprungligaorganismen till en annan organism. På det sättetkan man programmera om mottagaren av genen såatt den också får den aktuella egenskapen,motståndskraft mot kyla. Tekniken sätteregentligen inga gränser för detta. Man kan flyttagener från en sorts växt till en annan sorts växt ellerfrån en växt till ett djur. Det är alltså möjligt attt.ex. flytta en gen från en tall till en fisk, om mannu skulle ha något intresse av det. En organism somhar ändrats genom genteknik brukar kallasgenetiskt modifierad organism.Möjligheten att på det här sättet ändra ochprogrammera om levande organismer innebär att vikan lösa många svårigheter runt om i samhället. Jagvill särskilt påpeka att vi kan få fram bättre ochbilligare läkemedel, vi kan komma till rätta medmiljöproblem, vi kan skapa växter och djur medbättre livskraft och hälsa. Det här är bara någraexempel på hur vi kan använda gentekniken gör attbygga en bättre framtid.Samtidigt aktualiserar gentekniken grundläggandeetiska frågor om människans rätt att påverka djuroch natur. Det säger sig självt att det måste finnasgränser för vad gentekniken kan få användas till.En oetisk användning skall naturligtvis inte fåförekomma.Dessutom är det en allmän uppfattning att det finnsen risk för att gentekniken kan hota människorshälsa och miljö. Vilka risker innebär det för denekologiska balansen och den biologiskamångfalden om man släpper ut genteknisktändrade växter och djur? kan ingen svarasäkert på frågan. Det finns naturligtvis anledningatt vara försiktig, även om det inte harrapporterats några skador.Det gäller alltså att hitta en god balans mellan deolika synpunkter som gör sig gällande. Det ärnödvändigt att samhället har en viss kontroll överanvändningen av gentekniken. fårkontrollen inte lägga några hinder i vägen för ennyttig forskning och utveckling. Det är i allra högstagrad väsentligt att det finns goda förutsättningar iSverige för en omfattande och bred forskning pågenteknikområdet. Det är angeläget att Sverigeockså kan upprätthålla ett gottforskningspolitiskt klimat. Tänk bara på vilkenbetydelse våra framgångsrika läkemedelsföretagoch läkemedelsindustrin har!Riksdagen skall fatta beslut om en lag omgenetiskt modifierade organismer. Lagen skall gällafr.o.m. den 1 juli 1994.Fru talman! I den föreslagna lagen har en förnuftigavvägning gjorts av de olika aspekter som gör siggällande. Det skall inte döljas att detta är enkompromiss -- en god kompromiss, tycker jag. Ivissa frågor finns det skilda intressen. Att det här ären bra kompromiss visas av inte minst det faktumatt alla politiska partier, som , är överens om att vi skall anta förslaget tilllag. Det är bara på några enstaka punkter som desocialdemokratiska utskottsledamöterna har ansettatt det måste reservera sig.Lagen innebär att införlivar två EG-direktiv om gentekniken och att våra regler därmedkommer att stå i samklang med vad som gäller inomEU. Att vi får samma regler som EU är ettbetydelsefullt framsteg, som inte minst gynnar densvenska industrin.Den lag som skall antas reglerar användningenav genetiskt ändrade organismer, dvs.mikroorganismer, växter och djur vars genetiskamaterial har ändrats med genteknik. Lagen ärutformad som en ramlag med vissa grundlägganderegler. De mer detaljerade bestämmelsernakommer att ges senare i specialförfattningar sombeslutas av regeringen eller den myndighet somregeringen kommer att bestämma. Lageninnehåller klara och tydliga regler för hurgenteknisk verksamhet skall bedrivas, och denutgör ett effektivt men obyråkratisktkontrollsystem.Först och främst innebär lagen att all gentekniskverksamhet skall bedrivas med försiktighet. Densom använder gentekniken skall alltid ta etiskahänsyn. Detta gäller laboratorieanvändning,utsättningar i miljön och produktion avgentekniska produkter.Lagen innehåller inte några generella krav påtillstånd för forskning eller för renlaboratorieanvändning, men den ger ändåregeringen möjlighet att besluta om sådanaföreskrifter. Men det får i så fall bara ske om detverkligen behövs av hälso- ller miljöskyddsskäl.Däremot krävs tillstånd för sådana verksamhetersom skulle kunna vara farliga eller som kanifrågasättas av etiska skäl. Det krävs tillstånd för skall få släppa ut genetiskt ändrade organismeri naturen. Om den gentekniska verksamheteninnebär faror för naturen, får tillstånd inte ges.Verksamheten skall dessutom bedrivas etiskt för attett tillstånd skall få lämnas. En speciell restriktivitetskall iakttas när det gäller gentekniskt ändradedjur. Likaså krävs tillstånd för att man skall få säljavaror som innehåller gentekniskt ändradeorganismer, t.ex. vissa livsmedel.Ansökan om tillstånd skall prövas av olikafackmyndigheter som har hand ommotsvarande kontroll, t.ex. ochLivsmedelsverket.Vid sidan av dessa fackmyndigheter inrättas genomlagen en särskild nämnd, Gentekniknämnden.Nämndens verksamhet skall vara rådgivande, dvs.att den skall yttra sig om de etiska bedömningarsom skall göras enligt lagen. Den skall ocksåsamråda med de olika fackmyndigheterna när detgäller utfärdandet av specialförfattningar.Gentekniknämnden skall bestå av framståendeforskare och ledamöter som från andrautgångspunkter kan bidra till de bedömningar somnämnden skall göra. Det står i betänkandet att deledamöter som skall svara för den vetenskapligakompetensen skall utgöra ett starkt inslag.Fru talman! Våra förhoppningar om en bättreframtid bygger på och förutsätter en dynamiskutveckling av teknik och vetenskap. Som jag sadeinledningsvis kan vi med gentekniken komma attlösa många problem runt om i samhället ochdrastiskt förbättra våra levnadsvillkor. ärdet viktigt att gentekniken används på ett etisktgodtagbart sätt, inte minst för att den nya teknikenskall bli allmänt accepterad.Den föreslagna lagen om genetiskt modifieradeorganismer innebär en god avvägning av de olikasynpunkter som gör sig gällande.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall tillhemställan i betänkande JoU29.Anf. 4 ():Fru talman! Vi tror ibland att förändringar i världensker genom att kloka beslut fattas i elleri andra parlament och att det är det som äravgörande för vilken riktning utvecklingen tar. Detär på det sättet, för samhällets utvecklingberor ju ofta på andra faktorer. Dit brukar manräkna det som kallas för de vetenskapliga ochtekniska sprången.Jag tror att datatekniken har spelat en stor roll församhällets utveckling på gott och ont. Det var etttekniskt språng som innebar väldigt mycket för detmoderna samhället. På liknande sätt är detnaturligtvis med kärnklyvningen och kärntekniken.Vi fick hotet om ett globalt kärnvapenkrig, och vifick möjligheterna att utvinna energi med storarisker genom en ny teknik. Detta har förändratvärlden.Fru talman! Jag tror att gentekniken eller, som detriktigare borde heta, biotekniken kommer attinnebära en större förändring än vad bådedatatekniken och kärntekniken sammantaget harinneburit. Jag tror att den nya tekniken i grundenkommer att förändra världen och samhälletsutveckling, också detta på gott och ont. Denrymmer så väldigt mycket, men utgår på någotunderligt sätt från samma små byggstenar sombygger upp arvet. Vare sig det är människans,växternas, djurens eller rent av bakteriernas arvbygger det på samma fyra byggstenar som skapargenerna. Med dessa byggstenar kan man alltsåklippa och klistra numera. Man kan ändra generna,få insyn i generna, och man kan få insyn i arvet.Man kan få insyn i människans genetiska arv samti växternas, djurens och bakteriernas arv.Just genom möjligheten att flytta egenskapermellan olika organismer står vi inför en närmastrevolutionerande utveckling. Starka egenskaperkan flyttas från en växt till ett djur och tvärtom. Deegenskaper, som t.ex. växtförädlare underårhundraden har arbetat för att åstadkomma, blirenklare att överföra med den modernagentekniken.Som redan har berörts finns det också vissa riskermed detta. Vi har sett hur man har lyckatsmanipulera ekosystem genom att flytta en organismfrån en plats på jorden till en annan.Flyttningen av kaninerna till , frutalman, är ju det klassiska exemplet. Det stökadetill sig litet i ekosystemet när man flyttade dit enorganism som inte fanns där från början. Denflyttades dit och skapade oreda, bl.a. därför att deninte hade några naturliga fiender.Nu står vi inför en situation, där människan är påväg att släppa ut hundratals, tusentals, tiotusentalsnya organismer på jordens yta -- organismer sominte har funnits här tidigare. Då kan man säga attdet är ointressant att veta med vilken teknik dettasker. Skulle det ha varit annorlunda om människankunde ha förändrat det genetiska arvet på annatsätt och flyttat ut det i naturen? Ja, därför att dettanu sker med väldigt hög hastighet, med precisionoch i mycket stor omfattning -- åtminstone ser vi enutveckling framför oss som kan innebära en mycketstor omfattning. Då är det självklart att samhälletmåste sätta ramar och gränser samt ange mål förden här verksamheten. Ramarna och målen skallrymma såväl etik, omsorg och miljö somnaturligtvis också omsorg om forskningensberättigade krav på att söka kunskap samt hänsyntill de krav som kan komma från ett näringsliv somutnyttjar de nya kunskaperna och landvinningarna.Fru talman! Den här frågan har tidigare intehanterats på det sättet i den svenska debatten och idet svenska arbetet. Först hardiskussionen kommit i gång på allvar.Den lagstiftning som vi står i begrepp att fattabeslut om har i mycket sitt ursprung i ettengagemang som har visat i dessafrågor. Vi har under drivit krav på attsamhället skall ta sig an bioteknikfrågorna eller,som de nu har kommit att heta, genteknikfrågorna.Det skedde bl.a. i den genteknikberedning somavslutade sitt arbete för något eller sedan.Dessbättre kom det också till uttryck i denmiljöskyddskommitté vars arbete just nu är inne isin avslutningsfas.Fru talman! Jag skall inte söka strid på det området.Det glädjer mig att det har skett en förskjutning hosde övriga politiska partierna i riktning mot den åsiktsom har företrätt i debatten. Jagvågar säga att vi kan glädjas åt resultatet avdenna förskjutning och åt ett ökat samförstånd.Det material som Genteknikberedningen lade framkunde -- om jag uttrycker mig försiktigt --korrigeras i det arbete som så småningomredovisades i . Det var rättforum för att föra fram kravet på en sammanhållenlagstiftning och en myndighet, en organisation elleren kropp, som kunde ta ett övergripande ansvar församhällets hantering av genteknik ochbioteknikfrågorna.Fru talman! Jag är glad över att den härförskjutningen kunde ske. Jag är glad över att detgick att på det här sättet nå fram till ett beslutsom ligger väl i linje med den regeringsförklaringsom den nuvarande regeringen avgav vid sitttillträde. Där klargjorde man att det skulle till enlag som reglerar en ansvarsfull hantering avgenteknik.Man kan naturligtvis diskutera några av dereservationer som finns fogade till betänkandet,men jag vill gärna säga att de inte på något sätt äravgörande. redovisning här visar att det numera finns samförstånd i de härfrågorna.Inga-Britt talade om attsocialdemokraterna ville ha en större uppgift förden nu föreslagna gentekniknämnden som skulleligga mer i linje med Hybrid-DNA-delegationensarbetsuppgifter. Jag tror inte att det är någotproblem. Den gentekniknämnd som föreslåskommer att visa sig väl så kraftfull i sitt arbete.Inga-Britt borde snarare se på hurhennes partikamrater har skött de arbetsuppgiftersom Hybrid-DNA-delegationen har med avseendepå att vara försiktig i användningen av den nyatekniken och det nya arbete som följer medgentekniken.Inga-Britt menade att det skulle göras enutvärdering . Jag tror att detkommer att ske naturligt. Gentekniken ochbiotekniken kommer att ta stora språng framåt baraunder . Det innebär attgentekniken och biotekniken förs in som en vitaldel i samhällsdebatten när det gäller växter och djuroch självklart också när det gäller människan.Det här är ett första steg som tas mot en tydlighantering av genteknikfrågorna som berör växteroch djur. Jag är övertygad om att det kommer atttas många kraftfulla, tydliga steg från samhälletssida för att sätta ramarna ochange målen för en av de stora frågor som kommeratt beröra samhället framåt. Därmed, frutalman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan.Anf. 5 ()replik:Fru talman! Jag hörde ett radioprogram där mandiskuterade den här lagen. Det råder skildauppfattningar om huruvida den behövs eller inte.En av de uppfattningar som framfördes iprogrammet var att regeringen hade lagt fram dethär lagförslaget för att skulle fålämna sitt testamente innan det är dags att bytaregering . Det lät nästan så på honom nuockså. Han undvek noggrant att komma ihåg attberedningen för att förbereda lagstiftningen jutillsattes eller 1990 av den förra,socialdemokratiska, regeringen. Samförståndet omatt det behövdes reglering är ingenting som hartillkommit . Det harsnarare varit svårt för den nuvaranderegeringskonstellationen att komma överens om attfå fram ett lagförslag.Jag förstår inte, , varför man inte villfå in de etiska bedömningarna i ett tidigt skede. Närjag läser utdrag ur jordbruksutskottets betänkandefrån 1989/90 ser jag att man var mycket noga medatt påpeka behovet av de etiska bedömningarna. Vivet att forskare lätt blir litet fartblinda. Om vi kanfå dem att redan på ett mycket tidigt stadium,genom litet eftertanke, ta med de etiskabedömningarna är mycket vunnet. Därför har viföreslagit i vår reservation 1 att detta skall tas in ilagtexten.Anf. 6 () replik:Herr talman! behöver intevara så orolig över huruvida det här lagförslaget ärmitt testamente eller inte. Jag har inte för avsikt attskriva något testamente och inte heller att dö för attden här lagen skall kunna antas. Det är inte därförsom den finns. Den finns därför att man numera görden seriösa bedömningen i -- vågar jag hoppas --alla partier, att de här frågorna förtjänar ett rejältutrymme i samhällsarbetet.Inga-Britt vet lika väl som jag att dengenteknikberedning som tillsattes, låt vara av entidigare regering, tillsattes under tryck av framförallt de åsikter som länge har fört framkring de här frågorna. Jag tror inte att Inga-BrittJohansson vill låta påskina att genteknikfrågornaskulle vara frågor som Socialdemokraterna har gåtttill storms för att driva.