prot · GI0927 · 1994-11-22 00:00:00 — Jag tror att det gäller saker vi kanvara överens om, inte minst betydelsen av attutveckla system med distansutbildning.Distansutbildning kan ses från ett par olika ut-gångspunkter. Svaret tar kanske inte upp utgångs-punkten när det gäller behovet av ett utökat antalutbildningsplatser. Det har pågått och pågår enganska intensiv utbyggnad av antalethögskoleplatser. Men vi kan ändå konstatera att detkommer att finnas en brist på utbildningsplatser påhögskolenivå inom flera områden under överskådligtid - trots utbyggnaden.Detta var en bakgrund. Den andra bakgrunden ärju behovet av att öka tillgängligheten till akademiskutbildning för en större grupp studenter, dvs. en heldel av dem vi inte når i dag.Jag har också tagit del av att arbetsmarknadensparter SAF och TCO har ställt sig positiva till justdetta projekt. Här finns det kompletterande lösningarsom är bra jämfört med det reguljära utbud somfinns.Statsrådet är nu välvilligt inställd till distansut-bildning. Jag vill naturligtvis gärna ha ett litet svarpå frågan om inställningen till det som de fyraskolorna har lyft fram. Det gäller dels projektet somberör 1 800 studenter, dels det långsiktigt utbyggdaförslaget som berör 10 000 studenter med möjlighetatt ta en kandidatexamen.Anf. 126 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag delar helt och hållet de synpunk-ter allmänt har framfört när detgäller behovet av distansutbildning. Som jagpåpekade i mitt svar är detta en fråga som jag hartagit fram tidigare. Det har i viss min förvånat migatt vi i ännu inte har skapat något som enspåminner om det brittiska . Det hartrots allt funnits . Det är minförhoppning att vi skallkomma en bra bit på vägen till något sådant.Jag har fått ta del av det konkreta projek-tet. Det är förvisso intressant. Men jag är inte bereddatt nu ta ställning till detta, eftersom det också måstevägas in i förhållande till andra propåer. Vi bör gedet hela någon lämplig form för hur projektet skalldrivas vidare.Jag avser att återkomma i dessa frågor i sambandmed budgetpropositionen nästa år.Anf. 127 ():Herr talman! Såsom riksdagsledamot för Örebrolän vill jag naturligtvis passa på att tala om varfördetta projekt är så fantastiskt bra.Det är fyra högskolor som vill samarbeta. Intenog med det, det vill de göra tillsammans med TBV,som har 23 regionala och 90 lokalautbildningscentrum, och tillsammans medUtbildningsradion, som väl har så många som detfinns radio- och TV-apparater i detta land, samttillsammans med det brittiska Open university, precisdet universitet som utbildningsministern framhållersom en förebild på detta område. Därför är dettaprojekt ganska unikt, och det verkar mycket bra ochambitiöst framtaget av dessa fyra skolor.Min fråga är då: Är något av de propåer somkommit från de andra skolorna i samarbete medOpen university, en skola som har över 20 årserfarenhet och 125 000 studenter?Anf. 128 Utbildningsminister ():Herr talman! Mig veterligen är det bara dettaenda projekt som haft konkreta diskussioner medOpen university. Jag håller med om att förslaget påmånga sätt är intressant. Likväl är jag inte beredd atti dag ta ställning till hur vi skall gå vidare i dennafråga. Det återkommer jag till i budgetpropositionen.Anf. 129 ():Herr talman! Med tanke på de uppskattandeorden om Open university i vill jagändå indirekt uppfatta det som att detta är ett mycketintressant uppslag för utbildningsministern, någotsom kommer att vara ett hett tips i det vidare arbetetmed distansutbildning.Vi får kanske anledning att återkomma till detta,exempelvis vad gäller på vilket sätt departementetjobbar med dessa frågor. Så sent som jobbade en enmansutredare medbl.a. Denne person lade frambetänkandet Kunskapens krona. Det skulle ha varitintressant att redan nu ha tagit upp utifrån vilkautgångspunker man arbetar, dvs. om man arbetarutifrån utredarens förslag eller utifrån en del avuniversitetets förslag när det gäller organisation osv.Men jag inser att en sådan debatt kan föra för långt ien frågestund.Överläggningen var härmed avslutad.29 § Svar på fråga 1994/95:153 om i KungälvAnf. 130 Utbildningsminister ():Herr talman! Per har frågat mig om jag av-ser att vidta några åtgärder så att verksamheten vidWaldorfseminariet kan fortsätta.Regeringen beslutade att av-slå framställningen från iKungälv om bidrag till finansiering av denlärarutbildning som bedrivs vidseminariet.Skälen för regeringens beslut är att seminariets an-sökan om examensrätt är föremål för Kanslersämbe-tets prövning.Det har påpekats att prövningtar . Huvudorsaken är att ansökan om sammaeller liknande examina behandlas tillsammans av engrupp experter och att det i detta fall handlar omflera examina. Efter det att mottagitWaldorfseminariets i ansökan har ävenRudolf Steinerhögskolans ansökan i - vilkengäller 13 olika examina - samt några statligahögskolors ansökningar om examensrätt remitteratstill ämbetet. Det har lett till en revidering av denursprungliga tidplanen. räknar medatt bedömningen av seminariets utbildningar skallföreligga under våren 1995.Jag vill emellertid nämna att examensrätt enligthögskoleförordningen inte automatiskt medför attstatliga medel till verksamheten utgår. Den frågan ären budgetfråga som prövas i varje enskilt fall.Jag avser således inte att nu vidta några åtgärderför att ändra regeringens beslut.Anf. 131 PER ():Herr talman! Jag beratt få tacka för svaret. Jag vet att en avförutsättningarna för det statliga stödet förlärarutbildningen vid i Kungälvär just examensrätten för högskolor.Examensrättsprövningar infördes ju den 1 juli1993, med den nya examensordningen. Redan i maj1993 ansökte seminariet om examensrätt. I februari1994 blev man lovad ett svar . Men manfick inget svar. har man väntat påbesked och lär får vänta till senare , när universi-tetskanslerns lärarexamensgrupp är färdig med sinvärdering.Som utbildningsministern sade, beror detta bl.a.på att man buntat ihop flera ansökningar omutbildning av liknande art. Det är mycket olyckligtför just seminariet i . Mycket av dessekonomi hänger just på möjligheten att fåexamensrätt. Skolan befinner sig i en mycket svårekonomisk situation just . Och det är självahandläggningstiden som jag i första hand reagerarmot.Jag skulle vilja fråga utbildningsministern: inte något sätt att påskynda denna utredning medtanke på att den tagit så ?Anf. 132 Utbildningsminister ():Herr talman! Den viktigaste orsaken till att dettagit än beräknat är att andra högskolorinkommit med liknande ansökningar, framför alltRudolf Steinerhögskolan i , med 13 olika exami-na. Det är naturligt för att bedömadetta i sitt sammanhang, och det är även önskvärt,eftersom ett beslut rörande en viss skola kan få pre-judicerande effekter också för andra skolor, särskiltom skolorna har mycket likartad karaktär. Det ärdetta som ligger till grund för Kanslersämbetetsbeslut att utvidga ansökningsförfarandet.Jag håller med om att det tagit . Jag villdock understryka det som jag tidigare sade,nämligen att examensrätt inte automatiskt medförrätt till statliga medel. Jag tycker kanske att det variten aning oförsiktigt av att antastuderande och lägga upp utbildningar utan att manhaft ekonomiska garantier för hur dessa utbildningarskall kunna fullföljas. Detta är är också en aspekt påseminariets verksamhet, vilken kommer att vägas in,föreställer jag mig, när man tittar närmare på fråganom examensrätt. Förmågan att organiseraverksamheten och att skapa stabilitet i den är viktigakriterier för , inte enbart förmåganatt på ett ansvarsfullt sätt bedriva högre utbildning.Anf. 133 PER ():Herr talman! har aldrig undersina haft någon stabil ekonomisk grund att ståpå. Ändå har man envetet kunnat driva utbildningen,och den har uppskattats av många. Man har bedrivitutbildningen med hjälp av gåvor, fondmedel, upp-dragsutbildningar och elevavgifter samt med förhål-landevis låga löneanspråk och inte minst med en heldel ideellt arbete.Men en sådan form av finansiering blir alltsvårare att förlita sig till. Samhället ökar också sinaförväntningar. Åtagandena hamnar därför på enhögre nivå. hade skolan, liksomtidigare år, flera avtal och löften om bl.a.uppdragsutbildningar om flyktingprojekt,uppdragsutbildningar som ekonomiskt skulle kunnahålla skolan vid liv . Men dessautbildningar drogs in i samband med den allmännaåtstramningen. Skolans ekonomiska situation är nuprekär och definitivt akut.Såvitt jag förstår, menar utbildningsministern attledningen för något har sig självatt skylla; det kan man ju tycka. Men det måste välockså finnas en vilja från samhällets sida att försvarahögskolors möjlighet till en egen pedagogisk profil.Anf. 134 Utbildningsminister ():Herr talman! Det är ofrånkomligen så, att närman bedömer den här skolans möjlighet att bedrivautbildning måste man också titta närmare på den eko-nomiska organisationen. Jag är en smula förvånadöver att man gjort ekonomiska åtaganden utan attveta om man skulle kunna få statliga medel till hjälp.Det var ganska klart uttalat att regeringen intekunde bevilja sådana så länge granskningen om exa-mensrätt pågår. Återigen vill jag påpeka att fråganom statliga medel måste bedömas för sig och att exa-mensrätt i sig inte är någon garanti för statligamedel.Anf. 135 PER ():Herr talman! En av avsikterna med att ställadenna fråga var att peka på den skillnad som rådermellan förutsättningarna för Waldorfskolorna ochförutsättningarna för utbildningen avWaldorflärarna. Skolorna har ju funnits sedan slutetav 70-talet. De är godkända som fristående skoloroch får den statliga åttiofemprocentigaskolpengen. Enligt tillsynsrapporter ärde seminarieutbildade Waldorflärarna ocksåbehöriga.Lärarutbildningen vid seminariet i stårunder statlig tillsyn, och eleverna får söka studieme-del. Ändå får skolan inget statligt stöd för själva drif-ten! Håller inte statsrådet med mig om attförhållandet haltar?Anf. 136 Utbildningsminister ():Herr talman! Nej, jag kan inte hålla med om deteftersom det saknas viktiga förutsättningar. Bl.a.saknas en bedömning från . Innannågon sådan bedömning finns kan vi över huvudtaget inte ta ställning till något ekonomiskt stöd.Överläggningen var härmed avslutad.30 § Svar på fråga 1994/95:107 om kriminali-sering av bruk av dopningsmedelAnf. 137 Statsrådet ():Herr talman! vice talman frågat justitieministern om hon är beredd attkriminalisera konsumtion av illegala dopningsmedel.Frågan har överlämnats till mig.Den förra regeringen beslutade i årom direktiv för en parlamentarisk utredning omdopning. Det är min avsikt att tillsättaledamöterna i denna utredning.Utredningen skall bl.a. göra en allsidig översynav dopningsproblemets omfattning och karaktär,följder av missbruk av dopningspreparat samt bedöma behovet av ökadeinformationsinsatser. Utredningen skall ocksåstudera närmare om det finns en koppling mellanmissbruket av dopningsmedel och annat missbrukoch våldsbrott och vilka ytterligare insatser motmissbruket som behövs. Sådana insatser kan vara attkriminalisera det icke-medicinska och icke-vetenskapliga bruket av dessa medel.När utredningen har avslutat sitt arbete går detatt ta ställning till eventuella förslag omkriminalisering av bruk av dopningsmedel.Anf. 138 vice talman ():Herr talman! Jag tackar statsrådet svaret. Jag tycker naturligtvis att det är bra att dettillsätts en utredning. Det är dessutom väldigtbråttom. Jag tolkar svaret så att det finns ett visstintresse från den socialdemokratiska regeringen föratt kriminalisera missbruket av dessa dopningsmedelnär denna utredning är färdig.Jag säger att det är bråttom, därför att jag hartagit del av hur det förhåller sig. Jag har bl.a. lästForskningsrådsnämndens skrift Källa/43 omdopning, som kom ut . Där konstaterarforskare att vi troligtvis har 100 000 missbrukarefrån nedre tonåren och uppåt. Man gjorde en enkätbland 1 384 skolungdomar i påsommaren 1993. Då angav av pojkarna i åren15-16 år att de hade använt anabola presenterade en undersökningsom visar att av alla pojkar i Sverigeanvänder anabola steroider. Då är det inte längrekopplat till något idrottsresultat. Detta är pojkar sominte har den kontakten. Det är något helt annat manåsyftar.Den svenska tullen beslagtog under det fyra gånger så mycket anabolasteroider som . Det ökar hela tiden.Det är bråttom, därför att detta är toppen på ett is-berg. Det skapar svåra missförhållanden ute i samhäl-let. Familjer blir mycket mer utsat-ta. Det är det utåtriktade våldet vi i första handträffar på. Det oprovocerade våldet ökar. Det finnsmånga som vittnar om att det är på det sättet.Om vi tänker oss att det i vårt samhälle fak-tiskt finns 16-åriga pojkar som redan blivit sterilaoch impotenta - vilken framtid ser de framför sig?En arbetslös ungdom kan åtminstone hoppas på att fåjobb. Sådana här ungdomar riskerar att hamna i kri-minalitet. Därför frågar jag: Hur länge skall vi väntapå att utredningen blir färdig, eftersom det är så bråt-tom?Anf. 139 Statsrådet ():Herr talman! Det är alldeles riktigt att detta är ettproblem, som dock behöver belysas ytterligare innanman kan bestämma sig för vilka åtgärder som är demest effektiva. Däri ingår att överväga kriminalise-ring av bruk men också naturligtvis mycket annat.Det är inte minst viktigt att upplysning om farornamed dopning kommer de unga pojkar till del somutsätter sig för denna fara. Det kan också finnasannat som måste göras.Jag tror att det är viktigt att en utredning kommertill stånd, bl.a. för att det också kan skapa en rejäldiskussion i samhället om detta missbruk, som natur-ligtvis på alla möjliga olika sätt måste stävjas.Anf. 140 vice talman ():Herr talman! Jag håller fullständigt med om alltid måste skaffa sig ökade kunskaper. Samhäl-let förändras, det kommer in nya saker ochmänniskor får ändrade förhållanden. Bådeinformation och forskning måste utvecklas i dettasammanhang. finns det de som kan vittnamycket konkret om just denna svåra situation blandungdomar.Jag har träffat ett par unga flickor som har varitute och informerat i landet De var också orsaken tillatt höll en hearing. Efter vad jaghar hört från dem skulle det ha varit 30 män somaldrig hade träffat på någon som använde dopnings-medel med där.När fördelade pengar fortsatteman inte med informationskampanjer av det slagsom dessa ungdomar gjorde tillsammans medungdomar som hade missbrukat. Därför har dethalkat efter. Jag vill fråga om statsrådet är villig att ta initiativ till att ytterligarestudera detta med information.Anf. 141 Statsrådet ():Herr talman! Att få i gång denna utredning är ettsätt att lyfta upp dessa frågor till ytan. Det är viktigtatt det sker. Det kommer med nödvändighet att inne-bära att man blir tydligare i sina förslag om vad manskall kunna göra, bl.a. på informationens område.Jag tror att information är mycket viktigt. Allt detarbete som idrottsorganisationerna gör är ocksåmycket viktigt. Även om det finns missbruk utanförden aktiva idrotten gör ändå idrottsrörelsen oerhörtviktiga insatser vad gäller moralbildning ochkulturen runt dessa preparat. När vi fattar beslut omvad som skall göras ytterligare vill det till att vi integör något som får idrottsrörelsen att sänka garden.Den måste hållas minst lika högt som i dag.Anf. 142 vice talman ():Herr talman! Jag håller med statsrådet om att man måste titta noga på hur det förhållersig. Men de forskare som skrivit i Källa säger att detnu handlar om ett annat syfte än att bli duktig inågon idrottsgren. Syftet är mera att framstå somstor och stark och på det sättet få ett övertag isamhället. Syftet är alltså ett helt annat.Jag tolkar svaret som att det finns ett visstintresse från den socialdemokratiska regeringen föratt kriminalisera missbruk av dessa dopningsmedeloch att det finns ett intresse av att behandladopningsmedel likadant som narkotika. Jag säger detdärför att socialdemokraterna inte alls var villiga attkriminalisera användande av narkotika när det varuppe i kammaren.Jag ser fram emot att utredningen tillsätts så fortsom möjligt, så att vi får stopp på denna ingång tillytterligare narkotikamissbruk.Anf. 143 Statsrådet ():Herr talman! Vi har just nu förfrågningar ute omvilka representanter som skall tillsättas från partiernai utredningen. Jag hoppas att utredningen arbetar påett sådant sätt att hela denna fråga kommer ut tilldiskussion och så att upplysningen blir tydlig ochmycket omfattande. Jag tror att det trots allt är detallra viktigaste för de unga pojkar som riskerar sinframtida hälsa genom att använda dessa preparat avfullständigt orimliga skäl.Överläggningen var härmed avslutad.31 § Svar på fråga 1994/95:108 om val av dag-hemAnf. 144 Statsrådet ():Herr talman! har frågat socialminis-tern vilka åtgärder hon avser vidta i syfte att minskaföräldrarnas lagstadgade rätt att välja alternativa da-gis. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på frågan.Jag avser inte att föreslå några åtgärder som hind-rar föräldrar i deras fria val av daghem för sina barn.I propositionen (1994/95:61) "Vårdnadsbidraget.Garantidagarna. Enskild barnomsorg" föreslås attkommunernas skyldighet att ge bidrag till enskildaförskolor, enskilda fritidshem och enskild integreradskolbarnsomsorg, som skulle ha trätt i kraft den 1januari 1995, upphävs. I stället föreslås att kommu-nerna efter egen bedömning får lämna bidrag tillsådan enskild verksamhet. Bidraget bör i sådana fallinte oskäligt avvika från kommunens kostnader perbarn i motsvarande verksamhet.Anf. 145 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret, menjag måste säga att jag är mycket konfunderad överdet. På en halv A-4-sida svarar statsrådet tvetydigtmed halvsanning. Statsrådet säger att regeringen intetänker vidta åtgärder som hindrar föräldrarnas friaval. Sedan kommer det klara beskedet: Vi kommeratt lägga fram, och har lagt fram, förslag sominnebär att det är kommunerna som utifrån sin egenbedömning bestämmer om det blir alternativbarnomsorg eller inte.Hur kan statsrådet i en frågedebatt lämna ett så-dant besked? Det är faktiskt på papperet klarlagt från den socialdemokratiska regeringens sidasäger: Vi ämnar inte hindra. Men sedan säger manklart ut att det är kommunen efter egen bedömningsom lämnar bidrag i dessa fall.Menar statsrådet att de föräldrar som väljer alter-nativ barnomsorg skall finansiera den själva? Ät detdetta som statsrådet anser vara detsamma som kom-munernas fria val i förhållande till barn-omsorg?Anf. 146 Statsrådet ():Herr talman! Det finns många bra privata dag-hem, och många kommuner uppskattar dem som endel i sin barnomsorg i kommunen därför att deraskommuninvånare uppskattar daghemmen. Där kom-mer det sannolikt att fortsätta att vara precis som detär. Dessa daghem kommer att finnas som en del ikommunens utbud av barnomsorg.Kommunerna har ansvaret att se till att alla barnskall få rätt till barnomsorg. Kommunerna har ocksåen kärv ekonomi. Det är rimligt att de fårmöjligheten att göra bedömningen om den friadragningsrätten när det gäller deras pengar. Denvalfrihet som ligger i den fria etableringsrättenhandlar i väldigt hög grad om valfriheten förproducenterna. Valfriheten för kommunensinnevånare är en viktig del i den lokala demokratin ikommunen. Vi har kommunalpolitiker som är fulltkapabla att skapa en valfrihet för sin kommunsinnevånare. De gör det och kommer säkert att fortsät-ta att göra det. Men de behöver också kunna taansvar för sin kommuns ekonomi.Anf. 147 ():Herr talman! Det hade varit prydligt omstatsrådet i sitt svar hade nämnt att det är ekonominsom styr den socialdemokratiska regeringensfamiljepolitik. är det inte det beskedet som jaghar fått. Statsrådet säger i stället attföräldrarnas fria val ligger fast, men samtidigtomöjliggör ni föräldrarnas fria val.Låt oss säga att det är 15 föräldrar som vill startaett alternativt daghem. Kommunens politiker sägernej till detta. Då måste jag fråga statsrådet: dessaföräldrar möjlighet enligt det förslag som statsrådethar lämnat till att starta sin verksamhetoch få kommunalt bidrag för denna?Anf. 148 Statsrådet ():Herr talman! De får ta upp en diskussion medkommunen om barnomsorgen och sina förslag attetablera egen verksamhet. Får de kommunen med påett avtal, får de rätt att starta daghemmet. Om kom-munen finner att den av något skäl inte har möjlighe-ter, vill eller kan satsa på det daghemmet, får de intenågon möjlighet att starta ett eget daghem. Men rätttill daghemsplats har de. Det är naturligtvis för deallra flesta kommuner viktigt att föräldrar dessutomhar rätt till en sådan daghemsplats som de vill ha.Anf. 149 ():Herr talman! Det var inte det som min fråga gäll-de, utan den gällde föräldrarnas fria val när detgäller barnomsorgen. Vi vet utifrån undersökningaratt det är skillnad på synen på alternativ barnomsorgberoende på vilken ideologisk majoritet kommunernahar. Då är det statsrådets uppfattning att det är denideologiska majoriteten i kommunen som skall styra,inte föräldrarna själva. Det är detta klara besked somjag har fått. Statsrådet säger ju att om kommunensäger nej, blir det heller inget stöd till kommunalbarnomsorg.Då är frågan: Vem drabbas av detta? Jo, det är gi-vetvis låginkomsttagarna, de ensamma mödrarna.Det är deras barn som inte får del av den barnomsorgsom deras föräldrar anser vara bäst. Jag tycker att detär en mycket märklig syn på föräldrarnas valfrihet iett sådant sammanhang.Anf. 150 Statsrådet ():Herr talman! Kommunerna är inte bara ideologis-ka, de är också mycket praktiska och har en i allmän-het relativt pragmatisk syn på sitt uppdrag att skapabarndaghemsplatser till alla barn. De kommer i storutsträckning, precis som de gör , med allsäkerhet att också bejaka bra privat barnomsorg.Men det är rimligt att den som har ansvar för bådeatt det skall finnas bra barnomsorg för alla barn ochdessutom ekonomin i det också har rätt att ställa kravoch i sista hand bestämma om omfattningen av denetablering som sker i kommunen.Anf. 151 ():Herr talman! Jag har själv varit kommunalpoliti-ker, och jag har stor respekt för kommunalpolitiker. Ioch för sig delar jag statsrådets uppfattning på denpunkten.Vad det här handlar om är föräldrarnas rättssäker-het. Vi vet - och detta ligger också i den lokala de-mokratins styrka - att det är den politiskamajoriteten som också återspeglar ideologin i debeslut som fattas. Men när det gäller barnomsorgenär det inte ideologin i den ena eller den andrakommunen som skall styra, utan föräldrarnas ansvar.Det är föräldrarnas ansvar som är viktigt.Jag vill fråga statsrådet: åtgärder tänkerstatsrådet vidta nu när den här lagen upphävs för attkommuner som inte accepterar alternativ också skallacceptera alternativen för att föräldrarna skall få rätt-visa i dessa sammanhang? Det är en rättssäkerhetsfrå-ga.Anf. 152 Statsrådet ():Herr talman! Jag har det största förtroende förkommunalpolitikernas förmåga att skapa ett rättssä-kert beslutssystem i sina kommuner och har inteminsta tvekan om att rättssäkerhet kommer attfortsätta att gälla i våra kommuner på det härområdet som på de flesta andra.Valfriheten för föräldrar talar om.Den absolut viktigaste valfriheten för föräldrar, val-möjlighet nummer ett, är att det finns ett bra dagisför ens barn. Kommunerna har skyldigheten att setill att det finns. De skall därtill se till att pengarnaräcker till bra dagis till alla barn.Överläggningen var härmed avslutad.32 § Svar på fråga 1994/95:143 om flerbarn-stilläggetAnf. 153 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omjag avser verka för att försämringen av flerbarn-stillägget får en fördelningspolitisk effekt.Att sanera statsfinanserna är en av regeringensviktigaste uppgifter. I regeringens proposition1994/95:25 föreslås en rad åtgärder som har dettasyfte. Förutom inkomstförstärkningar föreslås utgifts-besparingar som drabbar de flesta grupper isamhället.Bland utgiftsbesparingarna föreslås vissa be-gränsningar av flerbarnstillägget men med inriktning-en att skydda de riktigt stora familjerna.