prot · GH0987 · 1994-04-13 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:87Onsdagen den 13 aprilKl. 9.001 § Ny riksdagsledamot m.m.Upplästes och lades till handlingarna följande frånvalprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis förriksdagsledamot och ersättare förriksdagsledamöterTill valprövningsnämnden har frånRiksskatteverket inkommit bevis om att KjellNordström (s), , utsetts till ny ledamot avriksdagen fr. o. m. sedan JanFransson (s) avsagt sig sitt uppdrag somriksdagsledamot. Till ersättare har utsetts MonicaGreen, , , , ochPeter , , (alla s).Valprövningsnämnden har denna dag granskatbevisen och därvid funnit att de blivit utfärdade ienlighet med 15 kap. 1 § vallagen.Stockholm den 11 april 1994Lars § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1993/94:174 till arbetsmarknadsutskottet1993/94:210 till näringsutskottet1993/94:243 till finansutskottetMotionerna1993/94:Ju34 till justitieutskottet1993/94:Sf35--Sf37 till socialförsäkringsutskottet1993/94:Jo54--Jo57 till jordbruksutskottet1993/94:Sk41 och Sk42 till skatteutskottet3 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande 1993/94:KU24Trafikutskottets betänkande 1993/94:TU24Meddelande om samlad voteringTalmannen meddelade att näringsutskottetsbetänkanden NU15 och NU16 skulle avgöras i ettsammanhang efter avslutad debatt.4 § betänkande1993/94:NU15 Näringspolitik (prop. 1993/94:100delvis och förs. 1993/94:RR4).Anf. 1 ():Fru talman! Den näringspolitik som den borgerligaregeringen och näringsminister nubedriver är ett misslyckande för vårt land. Utfalletav regeringens näringspolitik skall värderas utifrånde målsättningar och löften som ställts upp i deregeringsdeklarationer som avlämnats sedan 1991.Det sades att skulle bli en renässans försmå- och nyföretagandet. Detta utlovades i oktober1991. skulle återupprättas som en tillväxt-och företagarnation med en stark och växandeekonomi. Regeringens näringspolitik har i olikaavseenden utformats utifrån mer renodlatideologiska hänsyn än vad som varit sakligtmotiverat. Och det är moderat ideologi som har fåttfärga den politik som förts.Det är nu dags att jämföra regeringens stoltaparoller med vad som faktiskt har hänt.Bruttonationalprodukten har sjunkit i följd.Detta har hänt under 1900-talet.Fallet uppgår till , vilket motsvarar ca 75miljarder kronor i bortfall av produktion.Nedgången har varit särskilt stark i industrin.Antalet konkurser har aldrig varit större. Sedanregeringen tillträdde har över45 000 företag gått i konkurs. För första gångenöverstiger antalet konkurser antalet nyetableradeföretag. Det som skulle bli en småföretagarnasrenässans har i stället blivit en utslagning avsmåföretag utan motstycke.Ett grundläggande fel i regeringens politik är betraktar näringspolitik som ettavvecklingsområde. Landets näringsminister villuppenbarligen med sina insatser avveckla sittfögderi, och inte utveckla möjligheterna försvenska företag och svenskt näringsliv.Enligt min mening finns det två nyckelfrågor närdet gäller den framtida näringspolitiken. Den enaär att stärka den inhemska efterfrågan, den andraär att stärka den strukturella utvecklingen avnäringslivet. Här handlar det bl.a. om hurinnovationsklimatet kan förbättras.Näringspolitikens uppgift är också att medutgångspunkt i en sund penning- och finanspolitikfrämja en god utveckling av näringslivet. Allapolitikområden måste samverka för att målet om enuthållig tillväxt skall kunna uppnås. Staten måsteutforma fasta spelregler för företagen och genombl.a. selektiva insatser stödja utvecklingen avframför allt små och medelstora företag. Härhandlar det bl.a. om olika typer avbranschprogram.En god lönsamhet i näringslivet är nödvändig av tvåskäl: det gäller dels att generera kapital för egnainvesteringar, dels att attrahera placerare i en ökadinternationell konkurrens.Vi socialdemokrater har en annan näringspolitiskgrundsyn än regeringen. Marknaden styrs inte aven osynlig hand som automatiskt leder till det bästasamhällsekonomiska resultatet. I vårt komplexasamhälle, där den viktigaste produktionsfaktorn ärden kunskap och kompetens som människorbesitter, blir insatser av det offentliga allt viktigare.Statliga och kommunala insatser inomnäringspolitiken spelar -- tvärtemot vad som påståsi nyliberala ideologier -- en allt större roll äntidigare. Detta är ett synsätt som vunnit allt störregehör i vår omvärld.Ett bärande tema i den socialdemokratiskanäringspolitiken är att stärka småföretagandet. Vihar föreslagit olika åtgärder för att åstadkommadetta. Vi har bl.a. krävt att regeringen skallåterkomma till med ett samlatnäringspolitiskt program för små och medelstoraföretag. Programmet bör utformas i ettEuropaperspektiv och särskilt beakta två saker:dels en samordning med EU:s näringspolitik, delsförslag om stöd och stimulans till små ochmedelstora företag att komma ut påEuropamarknaden. Det finns en risk att svenskaföretags konkurrenskraft allvarligt försämrasjämfört med företag i andra europeiska länder.Svenska småföretag behöver t.ex. någon form avexportstöd. Vi har föreslagit att 50 miljoner kronoranslås för detta.Vad det framför allt handlar om är en satsning påolika branschprogram. Vi måste rikta in våraansträngningar på att delta i dessa program. Annarskommer vi på efterkälken i förhållande tillutvecklingen i de andra europeiska länderna.Samtidigt måste vi upprätta egna nationellaprogram på olika områden. I den näringspolitiksom framför allt bedriver har man avideologiska skäl avvisat alla selektiva insatser.Områden som är viktiga att satsa på är skogsbruk,träteknik, verkstadsteknik, informationsteknologioch livsmedelsfrågor. Den verkstadstekniskadelegation som tidigare funnits bör återskapas. Detär också angeläget att slå vakt om vår svenskagruvindustri. För att gruvnäringen långsiktigt skallöverleva måste en kraftfull satsning ske påbaskartering och mineralprospektering. Vi harföreslagit att skall avsättas försatsningar på olika branschprogram.Fru talman! När det gäller kapitalförsörjningen tillsmå och medelstora företag saknas etthelhetsgrepp. I ett läge där marknaden erbjuder fåeller inga lösningar av hur svenskt näringsliv skallkunna förses med riskvilligt kapital saknaskonkreta och verkningsfulla initiativ frånregeringen. Den verksamhet som bedrivs i deriskkapitalbolag som fått tillgång tilllöntagarfondsmedlen har inte kommitsmåföretagen till del. Vi anser att det statligakapitalet i förvaltningsbolagen kangöra bättre nytta på annat sätt. Därför har vi krävtatt staten skall sälja sina aktier i dessa bolag ochtillföra den centrala fonden för utvecklingsbolagendessa 300 miljoner kronor.Näringspolitiken måste också prioritera åtgärderför att främja kvinnors företagande ochnyföretagande i kooperativ form. Särskilda insatsermåste göras för att stödja kvinnor som vill startaeget företag eller på annat sätt engagera sig i småoch medelstora företag. Detta gäller inte minst påmindre orter i glesbygd. Det sistnämnda gällerockså för det kooperativa nyföretagande som ärpå frammarsch. Här måste lagstiftning och andraformer av stödåtgärder anpassas till de särskildavillkor som gäller för kooperativ verksamhet.För att fullfölja bl.a. de uppgifter som vi redovisatbehövs en kompetent och kraftfull statlig aktör.Den centrala myndigheten för näringslivet ärNärings- och teknikutvecklingsverket NUTEK.NUTEK:s roll och uppgift är att främjanyföretagandet och att utveckla befintliga små ochmedelstora företag samt att ansvara för attföretagen får information och kunskap omnäringslivets villkor. är en samordnandemyndighet för utvecklingsbolagen och spelar därfören viktig roll när det gäller kapitalförsörjningen tillföretag. är också ett kontaktorgan förEU:s program för små och medelstora företag.Alla de uppgifter som har är viktiga för attstödja och stimulera småföretagen i vårt land.Därför är det obegripligt att den borgerligaregeringen har fråntagit medel som varavsedda för att man skulle kunna fullfölja dessaviktiga uppgifter. Det är angeläget att ge NUTEKrejält med resurser så att man där kan fullfölja deför de svenska småföretagen så viktiga uppgifterna.Fru talman! Jag har här redovisat en del av desatsningar som vi socialdemokrater vill göra för attstödja och utveckla svenskt näringsliv och svenskasmåföretag.Det är med tillfredsställelse som jag kan konstateraatt utskottets majoritet har följt densocialdemokratiska linjen när det gäller dekooperativa företagen, stödet till varvsindustrin,attachéverksamheten och den geologiskaundersökningsverksamheten. Det är minförhoppning att denna linje nu även vinner gehörhär i kammaren, så att dessa åtgärder som är avmycket stor betydelse för utvecklingen i Sverigeockså genomförs.Fru talman! Jag övergår till att kortfattatkommentera några av de övriga socialdemokratiskareservationerna. Förutom den försäljning av Atleoch som jag redovisat tidigare vill viytterligare underlätta situationen påriskkapitalmarknaden genom att AP-fondernaskall medges rätten att placera ytterligare 10miljoner kronor i aktier i mindre och medelstoraföretag.Vi anser också att det kvinnliga företagandet, somhar haft en positiv utveckling, bör ges ytterligareförstärkningar med , detta för attöka stödet till utbildning, kunskapsöverföring,rådgivning och bildande av nätverk för kvinnligtföretagande. Det har visat sig att det finns mångahinder för kvinnor att etablera sig som företagare.Detta bör man med dessa nya resurser kunnaavhjälpa.Stödet till uppfinnare har vi socialdemokraterpåtalat vid ett antal tillfällen i denna kammare. Jagtror också att vi varit överens om de behov somfinns. Men regeringen har förhalat dessa insatserunder i stort sett . Det är beklagligt att detskall ta så innan man åstadkommer något.Vi socialdemokrater vill förstärka rådgivningengenom att produktråden förstärks. Vi vill också attSvenska får utökaderesurser för sin verksamhet. Därför föreslår vi enutökning med , varav 19miljoner skall avse produktråden och 6 miljonerskall avse Svenska Uppfinnareföreningen.Fru talman! När det gäller prospektering harutskottets majoritet inte heller beaktatförhållandet att den svenska gruvnäringen utanstatliga insatser på prospekteringsområdet kommeratt försvinna. är det enda land i världen somhar rika förekomster av mineraler och där man integenom statliga insatser prospekterar. Det har ocksåvisat sig att vår prospekteringsnivå drastiskt harminskat och i stort sett halverats under de senasteåren. Den borgerliga tron på att marknaden skullelösa detta har än en gång visat sig vara felaktig. Visocialdemokrater anvisar därför 85 miljoner kronortill prospektering.Fru talman! Avslutningsvis vill jag framhålla att visocialdemokrater står bakom samtliga s-reservationer. Men jag yrkar endast bifall påreservationerna 1, 3, 5, 11, 18, 20, 21, 22 och 24. Iövrigt yrkar jag bifall till utskottets hemställan.Anf. 2 (nyd):Fru talman! Det är rätt fantastiskt att lyssna tillMats uttalande om regeringens storamisslyckande med näringspolitiken. Han gör detutan att beröra den förutsättning somsocialdemokraterna lämnade över till denborgerliga regeringen. Men det finns säkert andraföreträdare i regeringspartierna som kommer attutveckla sina synpunkter på det. Att vi i Nydemokrati inte delar Socialdemokraternasgrundsyn på näringspolitiken innebär emellertidinte att vi i vissa frågor inte kan ha en samsyn. Detkommer också att framgå av bl.a. våraställningstaganden i vissa frågor i det aktuellabetänkandet.Fru talman! Jag känner mig djupt besviken över hurriksdagen hanterar näringspolitiken ochmöjligheterna att diskutera denna för vårt samhälleoch välfärd så viktiga fråga. Näringspolitiken ärvisserligen, som många andra politiska områden,mångfasetterad till sitt innehåll. Vi får sällan,emellertid, tillfälle att diskutera helhetsbilden, meddess ingredienser av skatte- ocharbetsmarknadsfrågor, konkurrenslagstiftning,exportfrämjande åtgärder, småföretagsproblem,innovationsklimat etc.Näringspolitiken är ändå navet i den svenskaekonomin. Alla partier är överens om att tillväxteni svensk industri är avgörande för vårttrygghetssystem och för möjligheterna att få enbättre balans i statsbudgeten.För att åstadkomma en hög aktivitet isamhällsekonomin finns inga genvägar. Det går inteatt ingripa för mycket i enskilda branschers ochföretags förhållanden. Det är de allmännaförutsättningarna som måste vara utformade så attdet finns incitament att starta och driva företag.Sverige har av socialdemokratisktstyre genomsyrats av en som jag uppfattar det rentföretagsfientlig inställning.Dessutom har konkurrensen varit -- och ärfortfarande -- hämmad av en enorm offentlig sektoroch av förekomsten av monopol och oligopol. Sebara på banksektorn! Där håller bristandekonkurrens räntemarginalerna uppe ochmedverkar till kreditproblem för mångasmåföretagare. Genom medverkan från Nydemokrati har ett antal skattelättnader som främjarnyföretagandet kunnat genomföras.Dubbelbeskattningen av aktier slopas,reavinstskatten halveras, periodiseringsfonder ochmer lika skatter för enskilda företag och aktiebolaggenomförs, samt kvittning av underskott motinkomst av tjänst etc. Detta har redan börjatspeglas i synliga ökade investeringar och fler nyajobb.I alla dessa sammanhang har socialdemokraternaröstat mot det genomförande som stimulerar justsmåföretagarna, dem som man här i kammarensäger att man vill värna. Det är ett mycket underligtresonemang. Men det finns en rad andra åtgärdersom också borde genomförts enligtLindbeckkommissionens förslag, främst inombank- och finanssektorn. Men tyvärr harregeringen hänvisat ekonomikommissionensförslag till byrålådan.På initiativ av Ny demokrati omvandlades en del avlöntagarfonderna till riskkapitalbolagen ochBure och till en industri- och nyföretagarfond. Atleoch med sina riskkapitalbolag har intefungerat på det sätt som Ny demokrati förväntatsig. På den punkten har vi faktiskt en samsyn medsocialdemokraterna. Kapitalet har visserligenförvaltats väl, men det har inte kommit demedelstora och små företagen till del, vilket varmeningen.Industri- och nyföretagarfondens arbete härdäremot medverkat till månganyföretagsetableringar och nya projekt sominneburit nyskapade jobb.Vad gäller omorganisationen avutvecklingsfonderna ser vi fram emot enkompetensförstärkt produktrådsverksamhet. Vihoppas att det blir av och kommer att genomförasi snabb takt. Utskottet har också här enats omutökade medel för en kompetensförstärkning ochutbyggnad av produktråden och en utökadkonktakt med SUF, -- detta inom en rätt blygsamkostnadsram på 5 miljoner kronor.I avvaktan på regeringens förslag ominnovationsstöd har Ny demokrati avstått från attdriva frågan om ytterligare satsningar påexempelvis produktråden. Det gäller även en radövriga innovationsfrämjande åtgärder. Vi ville, imotsats till Socialdemokraterna, vänta och se; vadkommer att hända? Det har hänt. Det förslagom innovationsstöd som regeringen har presenteratanser vi är helt otillräckligt. Jag kommer att sägamer om detta i samband med behandlingen av detaktuella betänkandet i den frågan. Vi kommer attutveckla det mycket mera i detalj, och vi kommeratt ställa många krav och framföra synpunkter påden mycket generella och alltför förenklade synsom regeringen har när det gäller att tackla helainnovationsbiten.Fru talman! Jag vill gärna också ytterligare utvecklanågra allmänna synpunkter på näringspolitikeninnan jag går in i mer detaljerade kommentarer,som har direkt anknytning till det aktuellabetänkandet.Låt oss se på konkurrenslagstiftningen. Den harstor betydelse för landets alla företagare, inte minstför de 300 000 småföretagarna. Vi vet att enkonkurs främst drabbar leverantörer. Under 1992och 1993 förlorade de 25 respektive 17 miljarder,dvs. enorma belopp.Ny demokrati har två gånger tidigare motioneratom en ändring av konkurrenslagstiftningen, somskulle ge leverantörerna en högre prioritet vidkonkurser. Det förslaget kom också frånInnovationsutredningen, som startade sinverksamhet 1988. Förslaget presenterades förnågot år sedan, men det behandlas fortfarande.Konkurrenslagstiftningen ifrågasätts också frånandra utgångspunkter i den allmänna debatten,men fortfarande drabbas leverantörerna avmiljardförluster, med åtföljande arbetslöshet --detta på grund av den gamla lagstiftningen. Det äronödigt.Vi i Ny demokrati har svårt att acceptera dennapolitiska tröghet i hanteringen. Kan frågan om enförändrad prioritering vid konkurser verkligen interyckas ut ur den stora, komplexa bit somkonkurrenslagstiftningen representerar?I tidigare motioner har vi tagit upp det angelägna iatt förändra förutsättningarna förExportkreditnämndens verksamhet, såväl dessorganisation som kreditregler -- tyvärr utan attvinna gehör här i kammaren. Svensk exportindustriborde kunna konkurrera på lika villkor som de somgäller i våra konkurrentländer.En av våra mest inkomstbringande näringar ärturismen. Totalt omsätts över 100 miljarder inomden branschen, varav närmare 20 miljarder ärintäkter från utländska turister. Vi brukar säga attfem tyska turister ger samma inkomst somen exporterad Volvo.Ändå hanterar regering och riksdag turismen ochdess organisation sorgligt oprofessionellt. När skallregeringen komma till insikt om att man mednuvarande satsningar är på väg att bli heltakterseglad av våra närmaste konkurrentländer?Det finns anledning att återkomma till detta,kanske redan nu , i samband med enaktuell interpellationsdebatt med näringsministerni just de frågorna. Då kan vi också ta upp densplittrade bilden utomlands, som Sverigefortfarande inte har tacklat. Man genomförde enutredning för att finna en lösning. Regeringenutlovade först en proposition och sedan enskrivelse, som ligger i byrålådan. Man bör agera på ett helt annat sätt.Min kollega kommer att ta upp ochbelysa ytterligare några intressanta frågor i direktanslutning till det aktuella betänkandet.Fru talman! Även om vi i Ny demokrati i stort settdelar regeringens grundsyn på näringspolitikenanser vi att det behövs ytterligare insatser i enlighetmed innehållet i förslag.Jag yrkar därför bifall till vår reservation 2, i mom.1, och bifall till vår reservation 8, i mom. 8, om stödtill kvinnligt företagande. I övrigt yrkar jag bifall tillutskottsmajoritetens förslag enligt mom. 2--54.Anf. 3 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja ställa några frågor tillBengt Dalström, som tydligen tycker attregeringens politik i stort sett har varit och är bra.Har inte kunnat se attinnovationsfrågan och frågan om riskkapital tillsmåföretagen har förhalats och förfelats? Jag har imånga sammanhang uttryckt detta och varit kritisk.Är det inte så att Ny demokrati också är kritisktmot regeringens politik i en rad frågor?Jag tog upp turismen. Vi pekar på att regeringeninte för någon konkret näringspolitik och att det ärdet som är problemet. Det vore bra om BengtDalström också sade det.Anf. 4 (nyd) replik:Fru talman! observation är i och försig korrekt, men att påstå att regeringen generelltsett saknar en aktiv näringspolitik är att skjuta övermålet. När det gäller de aktuella bitarna -- t.ex.innovationsbiten, för att vara mer konkret, somligger mig varmt om hjärtat och där jagmedverkade till att få till ståndInnovationsutredningen, som kom med många braoch vettiga förslag -- finns det förväntningar om attregeringen skall göra en rejäl satsning. Det som nuhar presenterats överensstämmer inte med detankegångar och förhoppningar som vi i Nydemokrati har haft. Vi är överens om att satsningeni det fallet har varit dålig.När det gäller turismen har tyvärr också MatsLindbergs parti framfört olika förslag ochtankegångar utan att komma till rätta med frågan,efter kanske 17 utredningar . Det finnsorganisatoriska problem. Ansvaret är delat på tvådepartement, Närings- och Utrikesdepartementen,och man slår uppenbarligen vakt om reviren. Jagtror ändå att vi får uppleva en effektivtackling av turismen. Vi kommer att verka för det.Anf. 5 () replik:Fru talman! Det är bra att tar uppjust den här frågan. Det visar att vi har sammauppfattning. Det som är olyckligt i det härsammanhanget och som gör att vi säger att det inteförs en riktig näringspolitik är just att regeringeninte lägger fram förslag som långsiktigt löserproblemen. Det gick alltså innan detkom ett förslag om just innovationer. Det hade juvarit oerhört värdefullt om det hade kommit redani ett tidigt skede.När det gäller turismen delar jag . Turismen har inte heller avsocialdemokratiska regeringar setts som ennäringspolitisk fråga, och det är beklagligt. Mensynen på turismen har förändrats, och vi är bereddaatt föra diskussionen ganska långt.Anf. 6 (nyd) replik:Fru talman! Förvisso är turism och innovationerstora bitar i näringspolitiken. Men just på grund avatt regeringen tar upp hela skatteproblematikenansluter vi oss till regeringens politik, trots att manmissar de här två viktiga punkterna, som finns medi bilden. företrädersocialdemokratin, som vill förhindra det vi villåstadkomma. Ni har röstat emot alla förslag påskatteområdet som skulle underlätta försmåföretagarna att skapa nya jobb, att satsa på nyaprojekt, osv. Det är de tunga bitarna. Till detkommer anställningsförhållandena, LAS och alltdetta; även där stretar ni emot. Ni vill inte se till attdet blir lättare för företagare att anställa folk, osv.Det finns alltså en rad områden där ni inomsocialdemokratin inte ställer upp på en aktivnäringspolitik -- tvärtom: ni motverkar den. Enaktiv näringspolitik tycker vi är väl så viktigt --kanske t.o.m. viktigare än både innovationer ochturism.Anf. 7 ():Fru talman! Vi kan nu i riksdagsperiodensslutskede konstatera att det finns en spridd,djupgående brist på förtroende för regeringensnäringspolitik. Jag tycker att det är olyckligt att detär så. En bra näringspolitik måste ha ett brett stöd --den skall vara förankrad i breda företagargrupperoch vinna förtroende hos stora företag, medelstoraföretag och småföretag. Den skall accepteras ocht.o.m. gillas bland de anställda i företagen.Vi kan nu konstatera -- detredovisas t.ex. i nr 13 av -- att detfinns en djup misstro mot regeringensnäringspolitik hos storföretagen. Vi kan ocksåkonstatera att regeringens näringspolitik inte harvarit någon succé bland småföretagarna. Vi kanvidare konstatera att regeringens näringspolitikavskys av de fackliga organisationerna.Det här skulle ju kunna vara uttryck för en mängdolyckliga omständigheter; man har velat väl menmisslyckats. Men jag tror inte att det är så. Jag troratt det är en medveten satsning som har lett till dethär resultatet. Vid den här riksdagsperiodensbörjan gjordes det en klar programdeklaration frånregeringen genom näringsminister det inte skulle bedrivas någon näringspolitik.Näringsministern skulle avvecka näringspolitikenoch syssla med konkurrenspolitik ochkonkurrensfrämjande åtgärder. Jag vet inte om hanhar lyckats helt med detta, men spåren av den härperiodens politik förskräcker.En sådan näringspolitik strider enligt vad jag kanförstå mot uppfattningar som finns representeradebland regeringspartierna. Den strider t.ex. mot denpolitik som bedrev så sent som förraregeringsperioden. Då förordade man åtgärdersom stimulans av branscher och stimulans avregioner, ett aktivt samhälleligt engagemang inäringspolitiken.Tyvärr kan bristen på näringspolitik fråndepartementet och ministern inte sägas hakompenserats av ett aktivt näringsutskott, av ensjälvständig, framåtsyftande politik som har drivitsav regeringspartiernas representanter ochmajoriteten i utskottet. Tyvärr måste mankonstatera att de har suttit passiva och inte agerat,inte ens när de har varit övertygade om att denpolitik som har föreslagits av regering ochdepartement har varit dålig. Det tycker jag är illa.De fel som regeringen har begått är att man ensidigthar satsat på avregleringar och skattesänkningar --två områden som har nämnts tidigare.När man talar om avregleringen tänker man på deattacker som regeringen har gjort mot arbetsrättenoch som har varit direkta provokationer mot deanställda, på såväl stora som medelstora och småföretag.