prot · GH09116 · 1994-06-02 00:00:00 — Men jaghade en mycket klar uppfattning när det gälleröverlåtelsedirektivet. Där har sammauppfattning som jag hade. Jag menar att deborgerliga partierna var nonchalanta i förhållandetill rättsläget. På samma sätt tycker jag attdirektivet är utomordentligt klart. EU-domstolensutslag med anledning av det spanska fallet ärutomordentligt klart. Jag kan inte tänka mig annatän att om man lägger ned någon möda på attstudera rättsläget kommer man fram till minslutsats. Detta är i de två avseendena inte förenligtmed EG-direktivet.Anf. 40 () replik:Herr talman! Jag upplever att det är väsentligt attta ett samlat grepp om lagstiftningen. Det är näraförestående. Den föreslagna lagstiftningenöverensstämmer huvudsakligen, så vitt jag kännertill, med lagstiftningen i de övriga nordiskaländerna. Det förhindrar inte att vi med ett samlatgrepp åstadkommer en lagstiftningsom blir bättre både för fordringsägarna totalt settoch även för de prioriterade lönefordringarna.Anf. 41 HANS () replik:Herr talman! Jag har egentligen i sak inte fått någotsvar på mina propåer. Jag tolkar det som att StigRindborg egentligen är överens med mig om attlagstiftningen inte är något vidare. Det måste tas ettnytt samlat grepp med en hel del nya ingredienser.Jag har pekat på en del av dem. Det är mycketoklart om detta är förenligt med EG-rätten.Jag kan inte komma mycket längre . Jag fårhoppas att ledamöter tänker översituationen och röstar i enlighet medmeningsyttringen.Anf. 42 HANS ():Herr talman! Jag har ett par frågor till StigRindborg. När det gäller kopplingen mellanlönegarantin och förmånsrätten har visocialdemokrater föreslagit att i stället för att göraändringar i förmånsrättslagen skall de göras ilönegarantilagen. Det motiveras med attförmånsrättslagen skall ses över . Detandra viktiga motivet är att försämringarna för denenskilde löntagaren blir betydligt mindre omförändringarna görs i lönegarantilagen i stället förförmånsrättslagen. Besparingarna för statskassanblir densamma. Vi har inte fått någon bramotivering från utskottsmajoriteten för varför vårlinje inte kan accepteras.Samma sak gäller två andra områden där förslaghar framförts för att avsevärt mildra effekten för deenskilda arbetstagarna. Det gäller förslaget att låtasemestersparandet vara fristående, vilket leder tillatt den enskilde arbetstagaren inte skall mista sinsparade semester vid en konkurs. Ett annat förslagär att parter på arbetsmarknaden som vill förlängauppsägningstiden utöver vad lagen omanställningsskydd säger, skall ha rätt att försäkraden delen så att lönegarantin skall gälla. Ensjälvklar förutsättning för detta är att en särskildavgift betalas in till lönegarantifonden.Förslaget har avstyrkts av den borgerligamajoriteten. Men det har inte varit några som helstmotiveringar. Det skulle vara intressant att få höraom kan motivera avslagsyrkandet.Anf. 43 ():Herr talman! Förklaringen är att vi vill se den nyalagstiftningen i ett sammanhang. Jag har denuppfattningen att lönegarantin och förmånsrättenutgör en del av en social lagstiftning. Jag vill tillhösten fundera över följande. Om jag blir arbetslöseller sjuk kan jag råka illa ut. Då skall det finnasen social lagstiftning. Jag vill lägga de resurser somfinns på sjukkassan. Det skulle förenklahanteringen väsentligt. Detta är min egenuppfattning i frågan. Men när det gällerlönegarantin och förmånsrätt totalt sett är det denbilden man kan se i fortsättningen. Det är vad jagkommer att diskutera under hösten.Det talades om semesterkrav från företaget och skulle lagstifta om rätten att ha en särskildkassa för dessa pengar. Jag anser att de anställdaoch deras organisationer mycket lätt kan arrangerasaken på detta sätt utan lagstiftning. Samma sakgäller förlängd uppsägningstid. Det kan man ocksågöra till en försäkringsfråga.En förutsättning för arbetet som har lagts ned ipropositionen och betänkandet är att vi skallåterkomma i frågan. Men jag har tankar av det härslaget när det gäller att bedöma hur man ifortsättningen skall komma till rätta med dessafrågor.Anf. 44 HANS ():Herr talman! Jag måste tyvärr korrigera StigRindborg. Det är inte bara för de fackligaorganisationerna att lösa detta.När det gäller semestrarna krävs faktiskt en ändringav semesterlagen för att detta skall bli möjligt. Detär det som har gjort att vi har hyst så storabetänkligheter mot de delarna i propositionen, ochdet är därför som vi har föreslagit att man skall haett fristående semestersparande och att lagen skallge möjlighet till det.Förutsättningen för att man skall kunna spara denfemte semesterveckan för framtiden är ju attpengarna går in hos arbetsgivaren. Så serlagstiftningen ut i dag.I frågan om en utökning av lönegarantin i sambandmed uppsägningstiden vill vi bara att manlagstiftningsvägen öppnar möjligheten för deberörda parterna. Jag kan konstatera att man frånregeringspartiernas sida här i kammaren tydligeninte ens har funderat särskilt mycket på dessafrågor.Anf. 45 ():Herr talman! En fråga gällde detta att pengarnafinns hos arbetsgivaren. Med den här lösningen,som jag inte tror kommer att bli beständig, anserjag att man också ifrån fackets sida kan diskuteraatt skaffa sig en förmånsrätt på de fordringar i formav företagsinteckningar som går förelönefordringar.Över huvud taget tycker jag att man bör arbeta mermed de säkerheter som man hävdar att bankernahar. Man bör också titta närmare på hur man kanskaffa sig dessa säkerheter för fordringar som mankan hävda på grund av sin anställning.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 8 §. )8 § Uppskov med behandlingen av vissaärendenFöredrogslagutskottets betänkande1993/94:LU35 Uppskov med behandlingen av vissaärenden.Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld.BeslutJoU29 Lag om genetiskt modifierade organismerMom. 1 (regeringens lagförslag m.m.)1. utskottet2. 1 (s)Votering:172 för utskottet135 för res. 12 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:74 m, 29 fp, 26 c, 24 kds, 18 nyd, 1 -För res. 1:121 s, 1 fp, 11 v, 2-Avstod:2 sFrånvarande:15 s, 6 m, 3 fp, 5 c, 2 kds, 5 nyd, 3 v, 1 -Mom. 2 (m.m.)1. utskottet2. 2 (s)Votering:173 för utskottet138 för res. 238 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:74 m, 30 fp, 26 c, 24 kds, 18 nyd, 1 -För res. 2:125 s, 11 v, 2 -Frånvarande:13 s, 6 m, 3 fp, 5 c, 2 kds, 5 nyd, 3 v, 1 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KU39 Försöksverksamhet med medborgarkontorKammaren biföll utskottets hemställan.LU31 Ny sjölagKammaren biföll utskottets hemställan.LU34 Förändringar i lönegarantisystemetMom. 1 (avslag på propositionen m.m.)1. utskottet2. (v)Votering:295 för utskottet14 för men.2 avstod38 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:123 s, 74 m, 30 fp, 25 c, 24 kds, 18 nyd, 1 -För men. :1 s, 11 v, 2 -Avstod:1 s, 1 cFrånvarande:13 s, 6 m, 3 fp, 5 c, 2 kds, 5 nyd, 3 v, 1 -Mom. 2 (lönegaranti och företagsrekonstruktionm.m.)1. 1 (s)Votering:173 för utskottet138 för res. 138 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:74 m, 30 fp, 26 c, 24 kds, 18 nyd, 1 -För res. 1:125 s, 11 v, 2 -Frånvarande:13 s, 6 m, 3 fp, 5 c, 2 kds, 5 nyd, 3 v, 1 -Mom. 3 (ändringar i lönegarantilagen och iförmånsrättslagen)1. utskottet2. 2 (s)Votering:172 för utskottet127 för res. 211 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:74 m, 30 fp, 26 c, 23 kds, 18 nyd, 1 -För res. 2:125 s, 1 v, 1 -Avstod:10 v, 1 -Frånvarande:13 s, 6 m, 3 fp, 5 c, 3 kds, 5 nyd, 3 v, 1 -Mom. 8 (en karensregel)1. utskottet2. 5 (s)Votering:172 för utskottet138 för res. 539 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:74 m, 29 fp, 26 c, 24 kds, 18 nyd, 1 -För res. 5:125 s, 11 v, 2 -Frånvarande:13 s, 6 m, 4 fp, 5 c, 2 kds, 5 nyd, 3 v, 1 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.LU35 Uppskov med behandlingen av vissa ärendenKammaren biföll utskottets hemställan.Meddelande om ändrad tid för kammarenssammanträde tisdagen den 7 juniAnf. 46 FÖRSTE VICE TALMANNEN:För att bereda arbetsmarknadsutskottet tillfälle attsammanträda börjar kammarens först kl. 10.00.Beslut om samlad voteringPå förslag av förste vice talmannen medgavkammaren att försvarsutskottets betänkandeFöU10, socialutskottets betänkanden SoU28 ochSoU27 samt näringsutskottets betänkande NU25fick företas till avgörande efter avslutad debatt.9 § betänkande1993/94:FöU10 (skr. 1993/94:179).Kammaren biföll förste vice talmannens förslag attärendet skulle avgöras efter endast enbordläggning.Anf. 47 ():Herr talman! Ett enhälligt försvarsutskott ger ibetänkandet FöU10 försvarsministern ochregeringen en svidande kritik för allt det somutelämnats i regeringens skrivelse 1993/94:179 omJAS-projektet.I skrivelsen tas bara upp huvudpunkterna i om haveriet. Om denutvärderingen råder det ingen oenighet. Vi är ocksåöverens om att möjligheterna att framgångsriktgenomföra tekniskt och ekonomisktkan bedömas som goda.Eftersom även regeringspartiernas representanterstår bakom utskottstexten har kritiken motbristerna i regeringens skrivelse klätts i hovsamspråkdräkt. I sak är den dock mycket hård.Försvarsutskottet utgår från att regeringen ifortsättningen ger en fullständig behandling avprojektet och att den därutöver fortlöpandeinformerar i viktigare delfrågor, t.ex.beväpning och ekonomi. Därmed skärpsregeringens rapportskyldighet, som tidigare gälltden årliga skrivelsen.Huvudkritiken i den gemensammautskottsskrivningen gäller att regeringen interedovisat den ekonomiska kris som drabbatprojektet. skriver utskottet att det underberedningen av regeringens skrivelse ''blivit varseekonomiska problem i ''.Utskottet refererar , som pekatpå en sannolik fördyring fram med 5--6miljarder. Chefen för flygvapnet har direkt tillutskottet redovisat en bristande kompensation förvalutaförändringar på drygt 700 miljoner /95 och en total brist under restenav 90-talet på närmare 4 miljarder.Detta har regeringen helt enkelt förtigit i sinskrivelse till . här i talarstolen ---- och förnekade emfatiskt att det fannsnågra ekonomiska problem kring JAS-projektet.Vi som ville ha en sakdiskussion kringmiljardproblemen framställde han med sin vanligasjälvförhävelse som okunniga och mindre vetande.När dessa uttalanden ställs mot det betänkandesom nu debatterar framstårförsvarsminister som enbluffmakare och humbug. Det handlar om ettmedvetet försök att vilseleda . AndersBjörck kan inte skylla på att han inte visste. Demilitära staberna har under vårentagit upp frågan skriftligt och muntligt meddepartementet.Men har inte velat ta i frågan. Dettavar det uttalade skälet till att den högstamilitärledningen för vände sigdirekt till med sina ekonomiskabekymmer. , och med honomeventuellt hela regeringen, trodde tydligen att manskulle kunna mörklägga denna obehagliga fråga tillefter valet.Frågans dimensioner framgår av ett uttalande iSvenska av en hög officer vidplaneringsavdelningen i det militära högkvarteret:''Försvarsministern är uppenbarligen beredd attlämna ett begynnande konkursbo efter sig. ''borde naturligtvis ha varit här i dagför att stå till svars inför för de uttalandensom han gjorde . Men han väljer att smitaundan -- till sägs det.Ett enhälligt utskott avrundar sitt betänkande medtre raka och hårda pekpinnar riktade mot AndersBjörck:För det första skall regeringen återkomma tillriksdagen med en redovisning av hur JAS-ramenavses utvecklas.För det andra skall regeringen lämna förslag om hurpriskompensationssystemet bör förändras samt omhur planeringssystemet bör anpassas för attharmonisera med sättet att budgetera.För det tredje skall regeringen informera riksdagenom andra delfrågor i projektet, t.ex. ombeväpningen.I vår reservation talar vi socialdemokrater litetmera klarspråk än vad regeringspartiernasrepresentanter i utskottet ville vara med om.Vi konstaterar att regeringen i fråga om finansering har försökt dölja väsentliginformation och att detta skapar onödigpartipolitisk splittring kring vårt största statligaindustriprojekt . Det är ju ändå riksdagensom måste ställa upp för att man skall klara av definansieringsproblem som har uppstått till följd avatt regeringens ekonomiska politik havererade påhösten 1992.Det finns i princip bara två sätt att klara avproblemet. Det ena är att minska utgifterna, ochdet andra är att skaffa fram fyra nya miljarderunder 90-talet och ytterligare några under årenefter sekelskiftet.Flygvapenchefen har inför utskottet pekat på atthan, om det inte kommer fram nya pengar, måstelyfta ut väsentliga delar ur JAS-ramen, t.ex.radarjaktroboten, varnings- ochmotmedelsutrustningen och spaningskapseln. Omman gör så drastiska förändringar blir JAS inte detbidrag till luftförsvaret som det var avsett att bli,och vi skulle nog också tvingas skrinlägga planernapå att kunna sälja planet till och till en delandra intresserade.Frågan om hur vi skall klara av att under 1990-taletta fram ungefär 4 miljarder för att fullfölja som planerat berör naturligtvis i högstagrad även andra delar av försvaret än flygvapnet.Vi vet att marinen harskaffat sig ett underskott på 800 miljoner och attarmén har så ont om pengar att man tvingas säljaberedskapsolja för att kunna finansiera dethögprioriterade luftvärnet.Mot den bakgrunden kan man förstå den högaofficer på högkvarterets planeringsavdelning somkonstaterade att tänker lämna ettbegynnande konkursbo efter sig.Riksdagen har två gånger begärt enredovisning från regeringen kring anskaffningen aven radarjaktrobot för JAS 39 . Det är en storoch komplicerad fråga som handlar om mycketpengar, minst 5 miljarder.Anders har struntat i riksdagensuppmaningar att rapportera och redovisa och stårnu i begrepp att helt på egen handskriva under ett köp av JAS-planetshuvudbeväpning. Detta gör han utan att riksdagenhar fått den begärda redovisningen. För AndersBjörck räcker det tydligen att han har den formellafullmakten att sätta sitt namn under ett kontrakt.Anders har inte bara underlåtit attinformera försvarsutskottet. Han har också införförsvarsberedningen, som är en något mindregrupp än utskottet, klart och tydligtfelinformerat om den aktuella upphandlingen avradarjaktroboten. Vi är några ledamöter som påbakvägar har fått vetskap om att regeringen harbegärt in nya offerter. Det förändrar villkoren förupphandlingen på ett mycket radikalt sätt. Dagensindustri hade i går en stor artikel om saken. Jagavstår från att kommentera artikeln, eftersom deninnehåller information som borde vara kvalificerathemlig.Anders agerande när det gäller inköpet avradarjaktroboten undergräver möjligheterna attbevara en bred partipolitisk uppslutning bakomJAS-projektet. Min uppmaning till regeringen är att man skall låta bli attunderteckna ett robotköp före valet. Frågan är inteberedd på ett tillfredsställande sätt, och denrymmer en lång rad utrikespolitiska,försvarspolitiska och industripolitiskaställningstaganden som får stora återverkningarunder en mycket lång tid framöver.Frågan bör därför vila till efter valet. Det finnsingenting som tvingar oss att fatta ett snabbt ochförhastat beslut. De senaste offerterna lär gälla och de tidigare offerterna ännu längre.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationen.Anf. 48 ():Herr talman! Det förhållandet att försvarsutskottetoch får återkommande redogörelser förett enkilt industriprojekt är naturligtvis ovanligt.I detta fall markerar emellertid det förhållandetriksdagens viktning av projektet 39, liksomnaturligtvis projektets betydelse förförsvarsmakten. JAS 39 är dessutom en av destörsta industripolitiska satsningar som över huvudtaget har gjorts i vårt land, och den har betydandeteknikspridningseffekter.Ibland vore det en fördel om vi i debatten någotbättre höll isär begreppen. Det handlar omflygplanet, dvs. vapenbäraren, och systemet JAS.Flygplanet är ytterst avancerat och ligger påteknikens absoluta framkant i världen. Det ligger sålångt fram avseende prestanda att vi måhända ärvid gränsen för var människa och prestanda förmårumgås.Flygplanet är ändå bara en del i JAS-systemet, somi sig inte att förglömma också rymmer beväpning.Regeringens skrivelse, som vi nu behandlar, berörhuvudsakligen flygplanet. Detta har kritiserats avSture . Det kan rent av finnas skäl attkritisera, men det kan också finnas skäl att görasom regeringen har valt att göra. Haveriet i augustiförra året har varit en så dominerande händelse,med en och med en särskildJAS-kommission, att regeringen valt att stanna vidredovisningen av detta i sin skrivelse till riksdagen.Med anledning härav har försvarsutskottet i dettabetänkande framfört att man utgår från attregeringen fortsättningsvis, i sina årligaorienteringar, ger en fullständig behandling avprojektet, som att fortlöpande informera utskotteti viktiga delfrågor såsom om beväpning ochekonomi.Under den tid som försvarsutskottet haftregeringens skrivelse om förbehandling har det blivit bekant att risk finns för attpriskompensationssystemet för JAS-systemet intefullt ut svarar mot förväntningarna om fullkompensation. Oaktat det inte har redovisats iregeringens skrivelse har utskottet valt att ge sin synpå detta i betänkandet.Utskottet är medvetet om att projektets olikakontrakt i hög grad är tecknade i utländska valutor,liksom att tillämpningen kan komma i svårighetervid så stora valutaförändringar som det nu är frågaom, främst avseende förhållandet mellan svenskkrona och amerikansk dollar.Den tvååriga eftersläpningen i kompensationenkan leda till likviditetssvårigheter under budgetåret1994/95, konstaterar vi. Utskottet säger att deneffekt för /95 som har redovisatsberor på ofullkomligheter ipriskompensationssystemet.Försvarsdepartementet har meddelat att problemetstuderas. Eventuellt kan det bli fråga om attutforma ett nytt priskompensationssystem för , som anknyter till faktisk prisutvecklinggrundat på de ingångna materielkontraktensvalutaklausuler. Regeringen avser att återkommatill i frågan. Det anser jag varatillfredsställande för såväl projektets fullföljandeoch välbefinnande som för ekonomiskakontroll. Med andra ord var den utomordentligtstarka kritik som framförde alldelesnyss betydande skott över målet, möjligentillgodoseende behovet att profilera sig, men detgagnar inte saken.Då jag läst den socialdemokratiska reservationenoch lyssnat på anförande noterarjag att utskottets majoritet och reservanterna hyseroro på samma punkter. Det överraskar mig inte attsocialdemokraterna som opppositionsparti finnerdet förenligt med sina intressen att höja röstennågot mer än vi andra gör -- sådana är speletsregler. Däremot måste jag konstatera att det ordvalSture lagt sig till med vid de senasteförsvarsdebatterna, så också nu -- utfallen motförsvarsministern, tal om dödsbo, tal ombluffmakare -- gör att står ensam omde synpunkterna här i kammaren. Vi har behov aven debatt där vi penetrerar problemet och inte destora mäktiga utfallen. Därför får vi fortsätta attköra två olika linjer. Det är ingen tvekan om vilkenlinje som är den seriösa.Jag har inte i övrigt berört enskildheter i densocialdemokratiska reservationen, men det kanfinnas anledning att göra det på en enda punkt.Man påstår i reservationen och kritiserar attregeringen nonchalerat avseenderedovisning om inköp av radarjaktrobot. Jag utgår,och andra här i kammaren, medbestämdhet från att utskottet kommer attinformeras innan ett beslut fattas. Vikten av att detråder samstämmighet stöder man samfällt iutskottet. Vi står också bakom den uppfattningen.Det är ingen specifikt socialdemokratisk produkt.Till sist ett par ord om meningsyttringen från JanJennehag. anför att detsäkerhetspolitiska läget, de ökande kostnadernaoch planets bristande säkerhet sammantaget utgörskäl för att ompröva projektet. Jag anser inte attyrkandet från någon av de här treutgångspunkterna har relevans.Herr talman! Mot denna bakgrund yrkar jag bifalltill hemställan i försvarsutskottets betänkande.Anf. 49 () replik:Herr talman! har i den här fråganintagit en mycket försiktig attityd. Han gjordeuttalanden under debatten som klartindikerade att han hade en annan uppfattning i sakän försvarsministern. Han fullföljer detta här i dag.Att har två uppfattningar när detgäller den här frågan är kanske värt att notera.Upprörs inte över det mycketmedvetna sätt varpå försvarsministernfelinformerar?Man har föredragningar för Försvarsberedningenom robotaffären, men man informerar inte om detviktigaste som har hänt , att man harbegärt in nya offerter.Hela denna fråga om att det saknas miljardbelopp,4 miljarder är den siffra vi har fått frånflygvapenchefen, fönekades blankt fråntalarstolen. Försvarsministern försökte driva gäckmed oss som tog upp frågan. finns ett heltbetänkande av ett enhälligt försvarsutskott somredovisar detta. Det kanske är klokt av ArneAndersson att inte alls kommentera detta.När det sedan gäller mitt ordval vill jag tala om attjag citerade . Den får man välförmoda är en närstående tidning.Arne har där ett förnuftigt uttalande isamma artikel som en hög officer i högkvarteretsäger att det handlar, inte om ett dödsbo, som ArneAndersson sade, utan om ett konkursbo. Tittarman på försvarets finanser finns det god täckningför det omdömet från en hög officer i högkvarteretsplaneringsavdelning. Det är alltså en hög officersom arbetar med dessa frågor. När han tarordet konkursbo i sin mun är situationennaturligtvis ganska allvarlig.Jag försökte i den förra debatten att få ArneAndersson att kommentera detta. Han undvek detnaturligtvis. Men detta är allvarligt. Jag tror inte attvi kan överlåta till flygvapnet att klara ut dennafråga. Det kommer att få mycket allvarligakonsekvenser även inom andra delar av försvaret.Det är dags , , att föra ettförnuftigt resonemang kring dessa frågor. Det gårinte att blunda med bägge ögonen och åka tillGotland, som har gjort.Anf. 50 () replik:Herr talman! Något överflödigt är väl att informeraSture om att varken regeringen ellerförsvarsutskottets borgerliga ledamöter styrs avSvenska . Inte ens om de betjänas medmaterial från sida vinner de eller ensförlorar på sanningshalten.Vi moderater har inte mer än en uppfattning. Detär här i vi fattar försvarsbesluten. Vi haruttryckt oss i städat språkbruk, till skillnad frånSture , om vikten av att hållsunderrättad precis på sådant sätt som vi harbeslutat.Vi har inte köpt några radarjaktrobotar än.Följaktligen kan vi inte kritisera ministern för deninformation som inte har kommit. Är det så tomtmed försvarspolitiska synpunkter i den fataburSture öser ur så att han måste fabulera omen framtid som inte finns och gräla om den. Det ärinte värt en replik. Jag kommer inte att replikeradetta.Anf. 51 () replik:Herr talman! Vad det handlar om är att riksdagenhar undanhållits information mycket medvetet avförsvarsministern. Fakta fanns i departementet närJAS-skrivelsen gjordes om att det saknades fleramiljarder. Man skrev inte en rad om saken. Mantrodde att det inte skulle dyka upp information omdet, men det gjorde det, efter initiativ från ÖB ochflygvapenchefen. var själv mednär frågan första gången togs upp med riksdagensledamöter.Nu har vi försökt göra vårt bästa för att reda utproblemen. Det är stora problem. Ju längre viskjuter dem framför oss, desto större blirunderskotten, . Det är hög tid attta itu med dem.När det gäller radarjaktroboten slutade jag mittanförande med en stillsam uppmaning tillregeringen och att inte rusa på. Jagmisstänker att delar minuppfattning i den frågan. Han har själv i talarstolensagt att han räknar med att skall få enredovisning. Inte lär vi hinna få den före den härsessionens slut. Jag har därför en känsla av att ArneAndersson på den punkten instämmer med mig.Det är inte så bråttom. Det finns tid för att fullföljadet förtroendefulla samarbete som vi tidigare haftmellan de större partierna i kring . Det var andemeningen i mitt anförande.Anf. 52 () replik:Herr talman!