prot · GH0967 · 1994-03-01 00:00:00 — Jag hoppas att justitieministern ocksåkommer att följa den med största uppmärksamhetoch att de lokaler som såsmåningom väljer tilltalar såväl väktarpersonalensom de flyktingar som kommer att bo där under enlängre eller . Det är viktigt.Anf. 73 ():Fru talman! Justitieministern sade, såvitt jagförstår, att man på flera håll i landet skallkunna plocka fram lämpliga, humana lokaler förden här gruppen. Det är ett måste. Man kan se påhäktessituationen på t.ex. . Därhar man 10--15 personer som ärförvarstagna enligt utlänningslagen.Inom kriminalvården finns det ett stort behov avhäkteslokaler. Det planeras ytterligare utbyggnadför att dels klara av kriminalvårdens beläggning,dels -- och det är kanske det allra viktigaste --åstadkomma ett humant omhändertagandeav den nu aktuella gruppen av människor.Anf. 74 Justitieminister ():Fru talman! Jag är tacksam över att dessa frågorställdes. Det gav mig också möjlighet att informeraom det planeringsarbete och de konkreta åtgärdersom är på gång.Jag fick inte tid tidigare att ytterligare kommenteradet anförde när det gälldepersonalen. Därför vill jag avslutningsvis säga attdet är helt klart att det under förvartagningstidenbehövs personal med kunskap om flyktingarna.Något som skapar problem är att vi också måste hapersonal med polisiära befogenheter. Jag hoppasatt vi är överens om att sådana befogenheter inteskall spridas ut. Det skall vara mycket nogareglerat. Detta skapar i sin tur vissa problem närdet gäller att hitta lämpliga lokaler förförvarstagning.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1993/94:359 omrehabiliteringen av fängelsedömdaAnf. 75 Justitieminister ():Fru talman! i har, underåberopande av att intagna vid fängelser harmöjlighet att se TV-kanaler som visar filmer medinslag av våld och kriminalitet, frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta så att fritiden påanstalterna inte bedrivs på ett sådant sätt att måletmed rehabiliteringen motverkas.Jag vill först slå fast att kriminalvården i anstalt,enligt kriminalvårdslagen, skall utformas så att denintagnes anpassning i samhället främjas ochskadliga följder av frihetsberövandet motverkas.Detta är en grundläggande uppgift förkriminalvården. Självfallet kan program medvåldsinslag motverka en sådan anpassning när dett.ex. gäller personer som dömts för våldsbrott.Inom kriminalvården är sedan flera år tillbakaansvar och befogenheter i stor utsträckningdecentraliserade till framför allt de lokalamyndigheterna. Det är därför chefen för anstaltensom har att, mot bakgrund av bl.a.kriminalvårdslagstiftningen och ochregeringens beslut om mål och inriktning avverksamheten, bedöma vilka former avfritidsaktiviteter som skall erbjudas. När det därförgäller t.ex. anslutning av en anstalt till ett kabel-TV-nät avgörs således denna fråga av chefen föranstalten.Jag utgår ifrån att kriminalvården, när det gäller attpröva frågor av det slag som tagitupp, gör denna prövning bl.a. mot bakgrund av detansvar som anstaltsledningen har förrehabiliteringen av de intagna. Därvid kannaturligtvis frågor om utbudet av program på olikaTV-kanaler vara av betydelse.Anf. 76 i (m):Fru talman! Jag tackar för svaret.Jag är medveten om att även intagna skall ha rätttill information om vad som händer och sker isamhället. Det får de genom press, radio och TV 1och TV 2.På vissa anstalter kan de, efter ledningens beslut,även se TV 1000. Jag är ingen moralist, men jagtycker att detta är litet knepigt. Under dagtidrehabiliteras en människa och under kvällstid ochhelger får han eller hon lära sig ''the latest news''inom branschen. Det är litet motsägelsefullt.Jag är dock glad över att enskilda anstaltscheferbestämmer. Det finns en del som har kraft att ståemot. Men på Malmöanstalten, som är en tunganstalt, kan man sitta och titta på TV 1000 nätternaigenom.Om en intern strular på något sätt och det skallutdömas någon form av disciplinstraff kan man intestoppa hans möjligheter att se på denna kanal. Det går inte.Till sist, fru talman, vill jag göra en jämförelse:Detta är ungefär som om man försökerrehabilitera en alkoholist och ochhelgerna låser in honom i en av Systembolagetsbutiker.Det finns vissa likheter.Anf. 77 Justitieminister ():Fru talman! Jag skall bara göra några kortakommentarer.Det är anstaltschefernas sak -- och över dem finnsKriminalvårdsstyrelsen -- att bestämma innehålletefter och regeringens uppsatta mål. Jaghar fått fram att det på de flesta anstalter ochhäkten finns , och . I vissa fall,beroende på om anstalterna ligger nära Finlandeller , finns också möjlighet att se finskrespektive dansk TV.Jag kan nämna att avdelningen försexualbrottsdömda på Norrtäljeanstalten, därTV 1000 förekommer, inte har fått tillgång tillTV 1000. Det beslutet har överklagats tillKriminalvårdsstyrelsen, där det ärunder prövning.I det arbete som pågår inom departementet, pågrundval av betänkande, ären översyn av möjligheten till disciplinära åtgärderföremål för prövning. Det vill jag också nämna i dethär sammanhanget, även om det är för tidigt attsäga vad som kommer ut av det arbetet.Anf. 78 i (m):Fru talman! Jag tackar för de klargörande delarnaav svaret.Statsrådet nämner Norrtäljeanstalten, men jagkänner till situationen på Malmöanstalten, somalltså är en mycket tung anstalt. Där kan samtligainterner se på TV 1000 på sin fritid. Jag är nog inteensam om att tycka att detta är något stötande. Detbehöver inte handla om sexualbrottslingar. Det kangälla andra vanliga brottslingar som får se grovaaction- och kriminalfilmer. På det sättet kan de,som jag har sagt, lära sig senaste nytt inombranschen. Det är fel.Jag hoppas att man kommer att kolla upp detta ochse vad som kan göras om det visar sig att jag har rättoch det går snett vid våra anstalter.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1993/94:360 omBrottsofferfondenAnf. 79 Justitieminister ():Fru talman! i har frågat migvilka åtgärder jag avser vidta för att det aviseradeavdraget på fängelsedömdas löner fullt ut skallkomma brottsoffren till del.Jag vill först erinra om att regeringen så sent som itorsdags, , till riksdagenöverlämnade en proposition (prop. 1993/94:143Brottsoffren i blickpunkten -- en brottsofferfondoch andra åtgärder för att stärka brottsoffrensställning) med förslag om en rad åtgärder för attstärka brottsoffrens ställning. Förslagen utgör ettviktigt led i regeringens arbete med att lyfta frambrottsoffren och tydligt markera att statsmakternastår på brottsoffrens sida.I propositionen föreslås bl.a. att en brottsofferfondskall inrättas. Fondens pengar skall bl.a. användasför bidrag till ideella organisationer som verkar påbrottsofferområdet, bidrag till privat eller offentligverksamhet som gäller brottsoffer, information ochforskning inom brottsofferområdet. Enbrottsofferfond skulle t.ex. kunna ge bidrag tillbrottsofferjourer, kvinnorjourer, till inrättande avvåldtäktskliniker och till anordnande av olikaformer av kristerapiverksamhet.För att ytterligare lyfta fram de kriminalpolitisktcentrala brottsofferfrågorna och därigenom gestödet till brottsoffren stadga och kontinuitet påsåväl lång som kort sikt har, som framgår avpropositionen, regeringen för avsikt att bilda enbrottsoffermyndighet. Detta skall ske genom attden nuvarande Brottsskadenämndenomorganiseras och tillförs ytterligare uppgiftersamt byter namn till . Dethandlar alltså i praktiken inte om att inrätta någonny myndighet utan om att utvidgaBrottsskadenämndens verksamhetsområde.Brottsoffermyndigheten ges ett övergripandeansvar för brottsofferfrågor och huvuduppgifternakommer att vara att besluta, liksom , i ärendenom brottsskadeersättning och besluta i frågor omanvändning av brottsofferfondens pengar. Övrigaförslag i propositionen tar direkt sikte påförbättringar för brottsoffer i det enskilda fallet.Förslagen föreslås träda i kraft den 1 juli 1994.Regeringen föreslår att brottsofferfonden skallfinansieras huvudsakligen genom att en avgift på300 kr tas ut av dem som döms för brott där fängelseingår i straffskalan. Under ett inledningsskede dåfonden byggs upp och även senare kan det finnasskäl att utöver avgifterna även tillföra fondenmedel från annat håll.Regeringen har, som antyder i sinfråga, givit i uppdrag attsänka ersättningen till de intagna inomkriminalvården med i genomsnitt fr.o.m. den1 . En del av de medel som frigörs genomdenna sänkning kommer att finansiera den avregering och riksdag redan beslutadebrottsofferreformen avseende utvidgad rätt tillmålsägandebiträde och förbättrat rättsligt biståndtill brottsoffer utomlands (prop. 1993/94:26, bet.1993/94:JuU12, rskr. 1993/94:124).Resterande del, dvs. merparten, av de medel somfrigörs genom den sänkta ersättningen till fångarnabör enligt regeringens bedömning finansierauppbyggnaden av den föreslagnabrottsofferfonden, vilket också framgår avpropositionen om åtgärder för att stärkabrottsoffrens ställning.Pengarna skall alltså inte användas till uppbyggnadav någon ny myndighet utan till insatser som direktsyftar till att stärka brottsoffrens ställning. Men dedirekta kostnaderna för att besluta omanvändningen av fondens medel och för självafondförvaltningen måste givetvis också finansierasoch bör enligt regeringens bedömning betalas avfondens medel.Anf. 80 i (m):Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag är medvetenom att det har kommit en propositionen i vårafack. Hade jag vetat det när jag ställde min fråga,hade jag givetvis väntat. Men man är inte alltid àjour . Det finns ju en chans attåterkomma i form av motioner.Jag vill dock ta upp ett par saker. Det är ju en nymyndighet med en generaldirektör i spetsen. Hurstor del av de kommer att gå till förbättringar''i det enskilda fallet'', som statsrådet talade om?Statsrådet behöver inte ange det exakt men mellantummen och pekfingret.Alla fängelsedömda skall ju betala, alltså även desom inte har gjort något så dumt att det renderarskadestånd. Då kan det uppstå ett problem. Tackoch lov kan två personer som har begått exaktliknande brott på grund av förutsättningarna förrehabilitering dömas olika. Den ene döms tillfängelse, medan den andre inte döms till fängelse.Då inträffar det konstiga att den som döms tillfängelse och får lägre ersättning medan han arbetari fängelset får betala till fonden, medan den sominte döms till fängelse och kan behålla sitt jobb medfull inkomst slipper att betala till fonden. Dettalåter litet egendomligt. Min fråga till statsrådet blir:Har man på departementet tänkt igenom detta?Anf. 81 Justitieminister ():Fru talman! Jag tar den sista frågan först. Alla somdöms för brott där fängelse kan följa, alltså ävenom domen blir skyddstillsyn eller villkorlig dom,skall betala . Endast vid vissa s.k.bagatellbrott ingår fängelse över huvud taget inte istraffskalan. Väldigt få dömda faller alltså utanför.Jag förstår att det inte är lätt att vara insatt i alladetaljer, innan man har haft tillfälle att studerapropositionen.Med tanke på den brottspåföljd som viförhoppningsvis skall kunna utdöma till sommarenpå försök, nämligen den elektroniska övervakningsom i vissa fall skall kunna användas i stället förfängelse -- denna påföljd kan vara aktuell i denbeskrivning som i gav -- villjag nämna att dessa dömda kommer att få betala 50kr per dag, om bifaller regeringensförslag. Även dessa pengar skall gå tillBrottsofferfonden.Frågan huruvida det blir en ny myndighet kan vitvista om. är dock enmyndighet. Vi skulle naturligtvis kunna skapaytterligare en. Om inte skall hahand om Brottsofferfonden och jag tror att vi kanvara överens om att detta inte är lämpligt, utan detskall vara ett fristående organ är detta organ ilagens mening en myndighet. Sedan kan mandiskutera vad man skall kalla myndighetens chef,men när det gäller de flesta statliga myndigheter harchefen titeln generaldirektör. Men en ytterst ringadel av kostnaderna kommer att falla på den härutökningen.Anf. 82 i (m):Fru talman! Jag skall inte bli långrandig. Jagnoterar att den som döms för brott där fängelseingår i straffskalan skall betala , medandäremot den som slipper fängelse för liknande brottslipper löneavdraget på 20 %.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1993/94:361 om ochSjuhäradsbygdens tingsrätterAnf. 83 Justitieminister ():Fru talman! har ställt en frågatill mig angående eventuell sammanslagning avBorås och tingsrätter. Han villha besked om huruvida jag är beredd att medverkatill att dessa tingsrätter även i fortsättningen fårvara självständiga enheter.Domstolsverket har alldeles överlämnat ettförslag till regeringen som går ut på att de bådatingsrätterna bör slås samman till en tingsrätt. Jaghar i går beslutat att ärendet skall remitteras påsedvanligt sätt. Regeringen återkommer medbesked då ärendet är färdigberett och beslut kanfattas.Anf. 84 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag blev kanske ioch för sig inte mycket klokare av det. Jag tror attinte heller de människor hemma som gärna vill hakvar dessa tingsrätter blev det.Domstolsutredningen föreslog sedanatt man skulle slå ihop dessa två tingsrätter. Men såskedde inte. Det visade sig nämligen att det inte varsärskilt lämpligt. Inte heller lokalsituationen varsådan att en sammanslagning skulle bli bra. Manskulle inte tjäna så mycket. Det är inte fråga omsmå tingsrätter, utan de är var för sig så pass storaatt de fungerar ganska bra. Ärendetillströmningengör att man på dessa tingsrätter egentligen bordeöka antalet rotlar. Den sammanslagna tingsrättenskulle få tio rotlar. Förmodligen borde den ha fler,eftersom ärendetillströmningen vid tingsrättförra året var och vid Sjuhäradsbygdenstingsrätt 10 %.När det nu av de skäl som jag har uppgivit inte blevnågot av förra gången tycker jag att det är litetklåfingrigt av att komma tillbaksoch lägga fram ett nytt förslag. På något sätt bordeman inrätta sig efter de beslut som fattas och gemänniskorna ro att jobba och lösa de problem somfinns, vilket inte är så enkelt.I det förslag som nu har lagt framskall allesammans samlas i tingsrätts lokaler.Förslaget förutsätter att vissa lokaler som Boråskommun inte vill släppa till ändå skall användas.Man kommer inte att kunna vara i en lokal, utanman får hyra lokaler utanför. Det är inte särskiltändamålsenligt.Jag tycker därför inte att det finns fler skälsom talar för en sammanlagning än vad det gjordeförra gången.Jag upprepar min fråga om hur justitieministern serpå detta och hur hon kan agera för att tingsrätternaskall få fungera var för sig, vilket jag tror är bra påmånga sätt.Det står också i svaret att regeringen skallåterkomma. På vilket sätt återkommer regeringenför att redovisa innan beslut fattas?Anf. 85 Justitieminister ():Fru talman! Som svar på den senare frågan kan jagsäga att den vanliga ordningen gäller. När ärendetär tillräckligt berett kan regeringen naturligtvisfatta beslut på olika sätt. Det kan vara fråga om attlägga fram ett förslag. Det kan också vara fråga omatt helt enkelt avskriva ärendet mot något annatbeslut. Det går inte att säga. Vilket sättregeringen kommer att fatta beslut på beror påvilket ställningstagande vi får.Det här är ett förslag från . Jaghoppas att och jag är överensom att regeringen skall hantera förslag somkommer från en myndighet på vederbörligt sätt,nämligen genom att inhämta yttrande.Jag kan naturligtvis inte med säkerhet svara för hurDomstolsverket har resonerat. Det beslut somfattades tidigare, när det sades nej tillsammanläggning av tingsrätter, ingick i ett stortpaket. Hela paketet föll med motiveringen attnäringsprincipen och den lokala förankringen varså viktig. Jag kan tänka mig att haransett att de skäl som tidigare angavs för att säganej till paketet inte gäller här, eftersom just dessatvå tingsrätter ligger på en och samma plats. Omman skall dra slutsatser av motiven till det förrabeslutet borde man egentligen säga attSjuhäradsbygdens tingsrätt enligt närhetsprincipenskall flyttas från Borås.Jag tycker nog att vi kan ha förståelse för attDomstolsverket, på grund av de besked man harfått tidigare, ändå har arbetat vidare. Om jag skallarbeta seriöst måste jag också se till att remittera deförslag som kommer in.Anf. 86 ():Fru talman! Jag förstår detta och tycker att det ärriktigt att justitieministern jobbar på det sättet.Anledningen till att jag går in i ärendet just nu är attjag inte vill komma i efterskott när justitieministernredan har fatta beslut, för då är det inte stor nyttamed att stå här och prata. Jag vill göra detdessförinnan.Om man går tillbaks till det gamla paketet medförslag var motivet till sammanslagningarna att detingsrätter som skulle slås samman var små. Dehade en eller två domare. Så är inte fallet i dettasammanhang. Här gäller det tingsrätter som har enförsvarbar storlek när det gäller att kunna jobba påett bra sätt och täcka de områden som de skall göra.Det är riktigt att de båda ligger i . De betjänartvå olika områden. Att tingsrättockså kom att hamna i beror väl på attkommunikationer osv. fungerar för det område denrepresenterar. Anledningen till att man slog ihopalla de tingsrätter som utgör Sjuhäradsbygdenstingsrätt är ingenting att diskutera nu.Genom att slå samman dessa två tingsrätter får manen situation som inte är bra arbetsmässigt. Manvinner inte särskilt mycket ekonomiskt. Jagupplever det faktiskt som klåfingrigt och skulle viljauppmana justitieministern att jobba för att de bådaskall kunna vara kvar.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Meddelande om information frånregeringen, m.m.Anf. 87 TALMANNEN:Kammarens sammanträde , onsdagen den2 mars, inleds med information från regeringen omavtalet med . Statsminister ()inleder informationen.Därefter kommer partiledarna eller andra ledandeföreträdare för övriga partier att få ordet fördeklarationer om cirka fem minuter.Statsrådet () lämnar sedankompletterande information.Ledamöterna får därefter tillfälle att ställa frågortill statsministern och statsrådet de regler som gäller för informationsstundmed regeringen.Efter informationen kommer att fattabeslut i ärenden som behandlades förra onsdagen.Finansdebatten följer efteråt.c10p > 19 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1993/94:123 till lagutskottet1993/94:138 och 141 till näringsutskottet1993/94:143 till justitieutskottet1993/94:147 till arbetsmarknadsutskottet1993/94:148 till socialutskottet1993/94:157 och 158 till jordbruksutskottet1993/94:160 till konstitutionsutskottet1993/94:161 till näringsutskottet1993/94:163 till jordbruksutskottet1993/94:166 och 168 till trafikutskottet1993/94:173 till socialförsäkringsutskottetMotionerna1993/94:So40--So44 till socialutskottet20 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återFinansutskottets betänkande 1993/94:FiU10Skatteutskottets betänkande 1993/94:SkU24Lagutskottets betänkande 1993/94:LU18Utrikesutskottets betänkanden /94:UU11 ochUU13Försvarsutskottets betänkanden /94:FöU6 ochFöU7Socialutskottets betänkanden /94:SoU15--betänkanden /94:KrU10,KrU12 samt KrU14--betänkande 1993/94:NU13Arbetsmarknadsutskottets betänkande1993/94:AU2121 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1993/94:153 Ändring i lagen omdubbelbeskattningsavtal mellan ,, , och beträffandeskatter på arv och på gåva1993/94:181 Slopad årlig fordonsskatt för vissaäldre motorfordonUtrikesutskottets betänkande1993/94:UU17 Tillämpning i fråga om avlagen (1971:176) om vissa internationellasanktioner22 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 28 februari1993/94:101 av () tillfinansministern om pensionsregler förreservofficerare:Reservofficerare är viktiganär det gäller att försörja det svenska försvaret medkompetent personal. I denna interpellation vill jaglyfta fram en fråga, som ännu ej är löst, vad gällerförhållandet mellan staten som arbetsgivare ochvissa reservofficerare.Reservpension utgår till reservofficerare anställdaenligt äldre reservofficerskungörelser/förordningar(1927, 1943 och 1951). För dessa gäller att deerhåller reservofficerspension, medan senareanställda har rätt till tjänstgöringspremier enligt ettvisst system.Riksdagen beslöt 1962 att denna pension skullesamordnas med ATP. Detta betraktas av mångasom orättfärdigt, eftersom de ej haft anledning atträkna med dessa regler när de tog anställning.Pensionen är inte heller att betrakta som en pensioni vanlig mening. Redan i den proposition somregeringen lade på bord när 1943 årsregler antogs skriver föredragande statsrådet attdenna pension ej var att likställa med vanligtjänstepension, utan i stället skulle betraktas somen premie avsedd att underlätta rekrytering avreservofficerspersonal. Detta understryks av attden årliga pensionspremien kan bytas motengångsersättning samt att detta system i senareregler ersatts av tjänstgöringspremier.Förhållandet att pensionen samordas med ATPinnebär en reduktion med hälften. Detta gälleräven engångsbelopp.Riksdagen har uttalat att dennafråga bör lösas genom förhandlingar. Statens löne-och pensionsverk torde vara en part i dessa. är ett av statsrådets ansvarsområden.Jag vill med anledning av ovanstående ställaföljande frågor:1. Vilka åtgärder har in vidtagits iregeringskansliet för att lösa denna fråga?2. Vilka initiativ är statsrådet beredd att vidtaga föratt samordningen med ATP för berörda skallslopas?23 § Anmälan om frågaAnmäldes att följande fråga framställtsden 28 februari1993/94:383 av () tillarbetsmarknadsministern om flyttningsbidrag tillarbetslösa:Inom har man på en radområden tidigare kunnat erbjuda vissa förmånerför att förmå de sökande till att anta erbjudetarbete. Arbetsförmedlare och arbetssökandefinner det ytterst anmärkningsvärt att man ifrånstatsmakternas sida i rådande situation läggerhinder i vägen för att öka rörligheten blandarbetskraften. har man med framgångkunnat använda flyttningsbidrag som ett av mångaandra verksamma instrument i syfte att underlättaför de sökande att ta erbjudet arbete på annat håll.Ändrade regler om att flyttningsbidrag medbohagstransport har upphört sätter numyror i huvudet på många. Handläggarna ute påfältet ställer sig frågande till det som ständigt skermed ofta ändrade bidragsbestämmelser etc.Riksdagens bemyndigande i denna del avsågförenklingar. Med anledning av det skedda vill jagställa följande fråga till arbetsmarknadsministern:Är arbetsmarknadsministern beredd att föreslåförändring av nuvarande regelverk så attflyttningsbidrag i form av bohagstransportåterinförs i syfte att öka rörligheten bland dearbetslösa?24 § Kammaren åtskildes kl. 15.57.Förhandlingarna leddesav förste vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 4 § anf. 11 (delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.