prot · GH09120 · 1994-06-08 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:120Onsdagen den 8 juniKl. 9.001 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 2 juni.2 § AvsägelseTalmannen meddelade att (nyd)anhållit om att fr.o.m. bli entledigadfrån uppdraget som ledamot av riksdagen.Kammaren biföll denna avsägelse.3 § Anmälan om ny ordförande iutrikesutskottetTalmannen meddelade att utrikesutskottet den 7juni utsett () till nyordförande efter § Meddelande om kompletteringsval till vissautskott, m.m.Talmannen meddelade att på grund avuppkommande vakanser hadedels liberalernas riksdagsgrupp fr.o.m.den 20 juni anmält som ledamoti utrikesutskottet och som ledamoti utrikesnämnden, båda efter ,som suppleant i utrikesutskottetoch i utrikesnämnden efter samt suppleant i svenska delegationefter ,dels riksdagsgrupp fr.o.m. den 20 junianmält som ledamot i delegation efter förklarade fr.o.m. valda tillledamot i utrikesutskottetHåkan ()ledamot i utrikesnämndenLars ()ledamot i svenska delegationPär ()suppleant i utrikesutskottet och i utrikesnämndenCharlotte ()suppleant i svenska delegationHåkan ()5 § Meddelande om sista dagBeträffande sista dag, lördagen den 11juni, meddelade talmannen följande:Den avslutande partiledardebatten som skullebörja kl. 9.00 beräknades till ca fem timmar.Eftersom antalet repliker inte kunde förutsägas varden totala debattiden något osäker.Efter debatten skulle sammanträdet ajourneras20 -- 30 minuter.Regeringen har förutskickat att det kunde bliaktuellt med information om . Denskulle i så fall följa efter ajourneringen.Information tillsammans med kompletterandefrågor beräknades till ca 45 minuter.Om information lämnades skulle sammanträdetdärefter ajourneras 5 -- . Efterajourneringen, ca , skulle avslutningen avvalperiodens sista äga rum. Denberäknades till ca 1 timmme och 15 minuter.6 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återArbetsmarknadsutskottets betänkande1993/94:AU197 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 7 juniKU50 Folkomröstning om EU-medlemskapMom. 2 (formuleringen av svarsalternativen,m.m.)1. 1 (s)Votering:290 för utskottet23 för res. 15 avstod31 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:116 s, 75 m, 26 fp, 27 c, 24 kds, 21 nyd, 1 -För res. 1:6 s, 1 m, 1 fp, 1 c, 1 kds, 12 v, 1 -Avstod:5 sFrånvarande:11 s, 4 m, 6 fp, 3 c, 1 kds, 2 nyd, 2 v, 2 -Mom. 6 (bindande deklaration)1. utskottet2. 2 (s)Votering:289 för utskottet24 för res. 24 avstod32 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:117 s, 75 m, 25 fp, 26 c, 24 kds, 21 nyd, 1 -För res. 2:8 s, 1 m, 1 fp, 1 c, 12 v, 1 -Avstod:2 s, 1 fp, 1 kdsFrånvarande:11 s, 4 m, 6 fp, 4 c, 1 kds, 2 nyd, 2 v, 2 -Mom. 12 (öppen redovisning av finansieringen)1. utskottet2. 3 (s)Votering:291 för utskottet23 för res. 33 avstod32 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:118 s, 75 m, 26 fp, 26 c, 24 kds, 21 nyd, 1 -För res. 3:6 s, 1 m, 1 fp, 2 c, 12 v, 1 -Avstod:2 s, 1 kdsFrånvarande:12 s, 4 m, 6 fp, 3 c, 1 kds, 2 nyd, 2 v, 2 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JuU31 BostadsdomstolenMom. 1 (den framtida organisationen)1. utskottet2. 1 (s)Votering:179 för utskottet139 för res. 131 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:1 s, 76 m, 26 fp, 29 c, 25 kds, 21 nyd, 1 -För res. 1:126 s, 12 v, 1 -Frånvarande:11 s, 4 m, 7 fp, 2 c, 1 kds, 2 nyd, 2 v, 2 -Mom. 2 (tidpunkt för upphörande avBostadsdomstolen)1. utskottet2. 2 (s)Votering:176 för utskottet141 för res. 232 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:76 m, 25 fp, 29 c, 24 kds, 21 nyd, 1 -För res. 2:127 s, 1 fp, 12 v, 1 -Frånvarande:11 s, 4 m, 7 fp, 2 c, 2 kds, 2 nyd, 2 v, 2 -Mom. 3Kammaren biföll utskottets hemställan.JuU33 Kompletteringspropositionen 1993/94:150Slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret1994/95, m.m.Mom. 2 (garantipension för administrativ personal)1. utskottet2. 1 (s)Votering:177 för utskottet140 för res. 11 avstod31 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:76 m, 27 fp, 29 c, 24 kds, 20 nyd, 1 -För res. 1:127 s, 12 v, 1 -Avstod:1 kdsFrånvarande:11 s, 4 m, 6 fp, 2 c, 1 kds, 3 nyd, 2 v, 2 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JuU34 Uppskov med behandlingen av vissaärendenKammaren biföll utskottets hemställan.UU27 Uppskov med behandlingen av vissaärendenKammaren biföll utskottets hemställan.TU35 En effektivare fordonskontrollMom. 1 (förslagen rörande kontrollbesiktningen)1. utskottet2. 1 (s)Votering:179 för utskottet140 för res. 130 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:76 m, 27 fp, 29 c, 25 kds, 21 nyd, 1 -För res. 1:127 s, 12 v, 1 -Frånvarande:11 s, 4 m, 6 fp, 2 c, 1 kds, 2 nyd, 2 v, 2 -Mom. 3 (förslagen rörande övrigafordonskontroller)1. utskottet2. 2 (s)Votering:179 för utskottet140 för res. 230 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:76 m, 27 fp, 29 c, 25 kds, 21 nyd, 1 -För res. 2:127 s, 12 v, 1 -Frånvarande:11 s, 4 m, 6 fp, 2 c, 1 kds, 2 nyd, 2 v, 2 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.TU30 Investeringsplaner för infrastrukturenMom. 1 (investeringsplaneringen)1. utskottet2. 1 (s)3. men. (v).Förberedande votering:131 för res. 114 för men.174 avstod30 frånvarandeKammaren biträdde res. 1Huvudvotering:179 för utskottet140 för res. 130 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:76 m, 27 fp, 29 c, 25 kds, 21 nyd, 1 -För res. 1:127 s, 12 v, 1 -Frånvarande:11 s, 4 m, 6 fp, 2 c, 1 kds, 2 nyd, 2 v, 2 -Mom. 8 (länstrafikanläggningar)1. utskottet2. 3 (s)Votering:177 för utskottet140 för res. 332 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:76 m, 26 fp, 29 c, 25 kds, 20 nyd, 1 -För res. 3:127 s, 12 v, 1 -Frånvarande:11 s, 4 m, 7 fp, 2 c, 1 kds, 3 nyd, 2 v, 2 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.TU34 Överenskommelse om investeringar itrafikens infrastruktur i GöteborgsregionenMom. 1 (Överenskommelse om investeringar itrafikens infrastruktur i )1. utskottet3. (v)Votering:282 för utskottet13 för men.24 avstod30 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:126 s, 76 m, 24 fp, 29 c, 25 kds, 1 nyd, 1 -För men. :12 v, 1 -Avstod:1 s, 3 fp, 20 nydFrånvarande:11 s, 4 m, 6 fp, 2 c, 1 kds, 2 nyd, 2 v, 2 -TU36 Godkännande av grundläggande principerför avtal rörande ArlandabananMom. 1 (avslag på propositionen m.m.)1. utskottet2. (s)Votering:176 för utskottet141 för res.2 avstod30 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:76 m, 25 fp, 29 c, 25 kds, 20 nyd, 1 -För res. :127 s, 1 nyd, 12 v, 1 -Avstod:2 fpFrånvarande:11 s, 4 m, 6 fp, 2 c, 1 kds, 2 nyd, 2 v, 2 -TU38 Kompletteringspropositionen inomtrafikutskottets beredningsområdeKammaren biföll utskottets hemställan.TU39 Uppskov med behandlingen av vissa ärendenKammaren biföll utskottets hemställan.SfU25 Vissa studiestödsfrågorMom. 4 (studiebidrag i förhållande till prestation)1. utskottet2. 1 (m, fp, c, kds)Votering:154 för utskottet165 för res. 1Kammaren biföll res. 1.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:126 s, 1 m, 1 fp, 13 nyd, 12 v, 1 -För res. 1:1 s, 75 m, 26 fp, 29 c, 25 kds, 8 nyd, 1 -Frånvarande:11 s, 4 m, 6 fp, 2 c, 1 kds, 2 nyd, 2 v, 2 -Mom. 5 (deltidsstudier i komvux)1. utskottet2. 2 (m, fp, c, kds)Votering:150 för utskottet168 för res. 231 frånvarandeKammaren biföll res. 2.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:126 s, 1 fp, 10 nyd, 12 v, 1 -För res. 2:76 m, 26 fp, 29 c, 25 kds, 11 nyd, 1 -Frånvarande:12 s, 4 m, 6 fp, 2 c, 1 kds, 2 nyd, 2 v, 2 -Mom. 7 (återbetalningssystemet)1. utskottet2. 3 (m, fp, c, kds)Votering:151 för utskottet167 för res. 31 avstod30 frånvarandeKammaren biföll res. 3.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:127 s, 2 c, 9 nyd, 12 v, 1 -För res. 3:76 m, 27 fp, 27 c, 25 kds, 11 nyd, 1 -Avstod:1 nydFrånvarande:11 s, 4 m, 6 fp, 2 c, 1 kds, 2 nyd, 2 v, 2 -Mom. 8 (studiebidragets nivå)1. utskottet2. 4 (m, fp, c, kds)Votering:148 för utskottet169 för res. 41 avstod31 frånvarandeKammaren biföll res. 4.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:127 s, 8 nyd, 12 v, 1 -För res. 4:76 m, 27 fp, 29 c, 25 kds, 11 nyd, 1 -Avstod:1 nydFrånvarande:11 s, 4 m, 6 fp, 2 c, 1 kds, 3 nyd, 2 v, 2 -Mom. 9 (lagförslagen)Kammaren biföll res. 5 (m, fp, c, kds).Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.8 § Reformering av det allmännapensionssystemet och delpensionsförsäkringenFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkanden1993/94:SfU24 Reformering av det allmännapensionssystemet (prop. 1993/94:250 delvis) och1993/94:SfU26 Delpensionsförsäkringen (prop.1993/94:150 delvis).Talmannen meddelade attsocialförsäkringsutskottets betänkanden SfU24 ochSfU26 skulle debatteras gemensamt.Kammaren biföll talmannens förslag att dessaärenden skulle avgöras efter endast enbordläggning.Anf. 1 (nyd):Fru talman! Jag börjar med att tala om de allmännapensionerna och går sedan över till delpensionen.Jag kommer endast att ta upp några aspekter sominte så många andra har tagit upp i denna gigantiskaflod av information. Jag skulle vilja anspela på vadFriedrich sagt, ''es äckelt mir'', ochsäga att allt detta bläcksudd äcklar mig.Man anser att vårt nuvarande ATP-system befinnersig i en djup kris. Är det sant? Mitt svar är nej. Omdet är något som inte befinner sig i en kris i dettakrisens är det vårt ATP-system. Viden årlig BNP-tillväxt på , just det somPensionsberedningen har räknat med, kommerAP-fonderna att behöva tas i anspråk först omkring2010.Hittills har man endast tagit en del av avkastningen.AP-fonderna växer . Om man efter 2010skulle behöva börja tömma fonderna räcker de iminst , dvs. till omkring 2025. Det ärnaturligtvis svårt att göra exakta beräkningar. Jaghar haft hjälp av en mycket framståendeförsäkringsmatematiker när jag har gjort dessaberäkningar. Vi kommer ändå attefter internationella förhållanden ha ett mycketgott pensionsskydd till, dvs. till ungefär2045.Alternativt kan man sänka kompensationsgradenredan tidigare. Man kan sänka den på olika sätt.Man kan t.ex. kompensera upp till 5,5 basbeloppoch få mera av en grundpensionskaraktär. Det finnsmöjlighet att med smärre modifieringar få ATP-systemet att fungera väldigt bra i mycket lång tidframöver.När detta pensionsbeslut fattades varregeringspartierna och Socialdemokraternaöverens. En signal skulle gå till marknaden.Utlandet skulle på en gång reagera positivt på dettaoerhört viktiga beslut enligt mångas mening iSverige. Jag trodde inte ett dugg på detta, ochdenna signal kom aldrig. Jag skulle gissa att det inteheller kommer någon signal efter dagens beslut ikammaren. Det nya pensionssystemet uppfattasinte av marknaden såsom radikalt positivt förSveriges ekonomiska framtid.Att som Pensionsarbetsgruppen gör blanda ihopdet gamla ATP-systemet med ett nytt system anserjag kommer att förorsaka mycket stora problem.Stora grupper av befolkningen kommer att kännasig orättvist behandlade. Människorna blir vilse ochfår ännu mindre tilltro till politikerna osv.Motsättningar som inte finns kommer att byggasupp. Detta är redan på gång. Kvinnor ställs motmän. Akademiker ställs mot arbetare. Unga ställsmot gamla, och egna företagare ställs motanställda. Så kommer det att bli framöver.En sak som kommer att inträffa och som man kanvara 100-procentigt säker på är att antalet artiklar,skrifter och böcker om detta kommer att ökaofantligt . Dethade varit mycket bättre om man i stället hadebehållit ATP-systemet och justerat det med eneventuell sänkning av kompensationsgraden och dåtagit hänsyn till vad vi har råd med i detta land medhänsyn till BNP:s utveckling osv. Man skulle hakompletterat med generösare regler för avdrag förprivata pensionsförsäkringar, dvs. man skulle få draav för make, maka och sambo. Motioner har väcktspå detta område. Ingen nämnd och ingen glömd.Om man vill införa ett nytt pensionssystem -- vilketjag alltså inte tycker vore bra -- borde man ha gjortvissa viktiga förändringar. Dessa förändringar harvi skrivit motioner om och reserverat oss för iPensionsarbetsgruppen, där jag satt med. En viktigförändring vore att man hade en betydligt störrepremiereservdel än som finns i det nya förslaget.Hur stor denna premiereservdel skulle ha blivit vetingen. Hade man enbart ett premiereservsystem,skulle i stort sett hela ha ägts avpensionsfonder . Vi anser att man bordeha ett dubbelt så stort premiereservsystem som detför närvarande föreslagna.En annan viktig aspekt är att det nyapensionssystemet borde ha mer avgrundpensinskaraktär. Man skulle inte kompenseraupp till 7,5 basbelopp, utan man skulle gå upp till5,5 basbelopp. Sedan skulle var och en själv fåordna den återstående delen genom privataförsäkringar eller eventuellt av arbetsgivarenbetalda försäkringar.Den viktigaste punkten i vår reservation äremellertid inte detta utan förslaget om att man efter60 års ålder inte längre skulle ha rätt tillförtidspension annat än i sällsynta undantagsfall.Efter 60 år skulle man vara hänvisad till förtidauttag av ålderspension. Jag förutsätter att den nyaregeringen -- som jag starkt misstänker kommer attbli socialdemokratisk -- skall allvarligt övervägadetta. LO har ju liknande åsikter. Här skulle manpå ett enkelt sätt skapa rättvisa och sparapengar.Jag yrkar avslag på propositionen samt bifall till vårreservation under mom. 1, 2, 3, 7, 18 och 20 isocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkande 24.I delpensionsbetänkandet ingår såsom bilaga 3 ettarbete från vid Umeåuniversitet med ? Man kommer i detta arbetefram till ganska märkliga slutsatser. De går stick istäv med en artikel i den 13 maj1994. Där har man studerat ett arbete frånSocialstyrelsen, som heter Socialrapport 1994.Uppgifterna är tydligen kontrollerade av StatistiskaCentralbyrån. Av det arbete som Veckans Affärerciterar framgår att antalet invandradeförtidspensionärer --ökadefrån till . har den svenskaandelen legat på 4 %.Problemet med förtidspensionens ökning ärhuvudsakligen ett invandrarproblem. Genom denmassiva invandringen kommer ävenpensionssystemet att påverkas mycketkraftigt. Jag försökte ta upp dessa aspekter iPensionsarbetsgruppen. Man tittade litet försynt pådem och avfärdade dem sedan. Synpunkternaframfördes ju från Ny demokrati, och då var detinte lämpligt att reagera. Det är inte fråga ominvandrarfientlighet, men invandringen kommeratt påverka pensionssystemet och det problemetmåste man förr eller senare tackla.Därefter vill jag gå in på delpensionsfrågansbehandling . Tyvärr kan jag intemedverka till att rädda denna pension en tredjegång. Jag vill att påståendet att vi isocialförsäkringsutskottet har brutit enöverenskommelse belyses ytterligare en gång ochsedan läggs till handlingarna för framtidaforskning.Vi beställde en utredning efter anklagelserna omatt vi hade brutit överenskommelsen. Vi anlitadeen mycket aktad jurist, nämligen frånkonstitutionsutskottet, som mycket noggrant gickigenom ärendet. Efter mycket noggranna förhörsom tog i anspråk avlämnade han entolvsidig rapport, som kommer att deponeras iRiksdagsbiblioteket för framtida forskning.Slutsatsen i rapport löd:''Någon formell överenskommelse idelpensionsfrågan som kan åberopas mot Nydemokrati har inte träffats. -- -- -- Det inträffade äralltså uttryck för en kulturkrock: traditionellriksdagsverksamhet med tyngdpunkt iutskottsarbetet kontra ett ovanligt, merademonstrativt agerande med tyngdpunkt ikammarbehandlingen. ''Slutligen tackar jag fru talmannen för visadfördragsamhet med vissa av vårt partis yttringar.Jag kommer särskilt ihåg hur väl talmannen höllbalansen, när vår vördade partiledareuppträdde i denna talarstol iklädd kilt. Jag önskarfru talmannen en god sommar!Anf. 2 ():Fru talman! Eftersom detta är min sista störredebatt här i kammaren, vill jag inleda med att sägaatt jag naturligtvis har många positiva minnen frånmina riksdagsår -- då även frånsocialförsäkringsutskottet. Jag vill främst nämnadet goda arbetsklimatet. Men vad jag ocksåkommer att minnas av framför allt det senasteriksdagsåret är de många dåligt beredda förslagsom har kommit till socialförsäkringsutskottet.Utskottet har ständigt fått komplettera. Utskottethar fått göra omskrivningar, förtydliganden ochbordläggningar. Vi har fått lov att skaffa egnaunderlag och ibland snicka till egna lösningar. Härvill jag passa på att uttala min djupa respekt förutskottskansliets stora kompetens.Det som är otillfredsställande med en sådanarbetsordning är att somliga förslag inte leder tillresultat. Det var förmodligen därför som det inteblev någon ny tandvårdsförsäkring. Det harresulterat i konstigheter, som man senare harförsökt att eliminera verkningarna av, t.ex.reduceringen av sjukförsäkringen för långtidssjukaoch olägenheterna med att kunna delta i ideellverksamhet för förtidspensionärer.Även det framtida pensionssystem som vi skalldiskutera här är otillfredsställandeofullständigt enligt vår mening. Förslaget är dåligtberett och jag tror inte att framtidenspensionssystem kommer att se ut som det som nuskissas i betänkandet. Det blir förmodligen intetillräckligt med de tre nya utredningar som man nuplanerar att tillsätta. När det dyker upp nyaproblem och svårigheter kommer ytterligareöversyn att behövas.Egenavgifterna, som var en hörnpelare iöverenskommelsen mellan Socialdemokraternaoch de borgerliga partierna i utredningen, sadeVänsterpartiet blankt nej till, eftersom procentuelltsett höga avgifter får mycket negativamarginaleffekter för människor med småinkomster. Egenavgifterna är enligt olikauttalanden från inte längreaktuella, utan de skall tas ut somarbetsgivaravgifter. Det här är en avVänsterpartiets ståndpunkter.Socialdemokraternas talesman i ekonomifrågor,, har samma synsätt. Därtill hållerhan med oss om att förslaget är dåligt utrett. Detnågot märkliga i det här sammanhanget är attGöran , enligt en artikel i , ändå vill ha kvar en egenavgift på 5 %.Det vore bra om herrarna kunde bestämma sig.Jag har läst en annan socialdemokrats debattbok,Rädda välfärden, av . Där hållerKjell-Olof med oss om de oönskademarginaleffekterna. I boken påtalas också detorättvisa i att övergå från arbetsgivaravgifter tillavdragsgilla egenavgifter. Det är en åtgärd som haren omvänd fördelningseffekt som innebär enförmån för rika höginkomsttagare. Det leder i sintur till att kommunernas och landstingens ekonomidräneras.En del hävdar att har fel, att det ärett nollsummespel, men någon effekt har väl ändåavdragsgilla avgifter på ekonomin? Det är dessaavgifter som anser borde utredasinnan ett principbeslut fattas. Avdragsgilla avgifteri exempelvis socialförsäkringen drabbar jukommunerna. Det är ganska självklart, eftersomkommunerna då får mindre pengar.De som förordar egenavgifter gör det av två skäl.De ser dels egenavgifterna som ett led isystemskiftet -- man skall själv sköta sinaförsäkringar -- dels pekar de som förordaregenavgifter på pedagogiska skäl -- man skall se vadman betalar för. Den första delen avargumentationen, den för systemskiftet, ärVänsterpartiet klar motståndare till. När det gällerdet andra argumentet, att man skall se vartpengarna går, anser vi, liksom många andra, attavrapporteringen säkert kan göras på annat sätt.Det skriver man också i betänkandet.Även i utskottet har vi tagit upp avgiftsväxlingenoch skatteproblematiken som blir en följd av den.Utskottet pekar på att saken måste ses över. Det ärväl bra. Men det räcker inte att fatta beslut om attdet skall finnas en skatteväxling om man intelämnar tillräckliga öppningar för att det skullekunna göras annorlunda.Vänsterpartiet anser att det förslag som vi nu skalldebattera om och ta ställning till är merbyråkratiskt än det pensionssystem som vi redanhar. Frågan är om man inte drar på sig svårigheteri stället för att åtgärda brister. Inga försök har hellergjorts för att behålla det goda i nuvarande system.Vi tycker som bekant inte heller att det sätt somregeringen har hastat fram de här besluten på ärvidare demokratiskt. Alla remissinstanser harpåtalat den korta tid som de har haft till sittförfogande. De skulle ha behövt mer tid för att görabedömningar av konsekvenserna för sinamedlemmar, exempelvis inom fackförbunden. Jaganser att hanteringen av förslaget i utskottet, ochatt också hasta det igenom vårriksdagen, gerkritikerna rätt.Med rätta har utskottet också uttalat sin oro överde samhällsekonomiska konsekvenser somregeringens förslag innebär. Att regeringen och utskottet har fastnatför livsinkomstprincipen har medfört att det blir ettsnårigt system, eftersom man då måste kompenseraså många omständigheter under intjänandetiden.Det gäller studier, vård av barn, militärtjänstoch delad pensionsrätt. Under beredningens gångkommer det säkert att dyka upp fleraomständigheter som man anser måstekompenseras. Hur blir det t.ex. med vård avanhörig?För vart och ett av de här områdena behövs ett egetregelsystem. alternativ är i detfallet avgjort mycket enklare. Vi vill ha ett systemsom bygger på de 30 bästa intjänandeåren. Vi villha kvar de fördelningseffekter som det nuvarandeATP-systemet ger. Det skulle vi få på det sättet. Vianser att finansieringen skall ske solidariskt ochdelas både mellan generationer och mellanindivider. Ett sådant system kan varaförmånsbaserat och knytas till detsamhällsekonomiska utrymmet. Det kan, liksomdet nu framlagda förslaget, göras följsamt tillsamhällsekonomin.Med en 30-årig intjänandetid behövs inte allakompensationsregler för olika grupper. Man hargod tid på sig för att studera, skaffa barn, göramilitärtjänst, vara utomlands ett tag eller kanskearbeta utanför någon period. 30intjänandeår kan ge en bra pension att leva på.Livet skulle med vårt förslag ''räcka till'' även ipensionshänseende. Dessutom, vilket inte tas upp ibetänkandet, skulle besparingar kunna göras påden administrativa sidan. I betänkandet skrivsväldigt litet om den administrativa delen av det nyapensionssystemet.Det premiereservsystem som skall införas anser vivara enbart av ondo och en del av den nuvaranderegeringens systemskifte. Även ettpremiereservsystem är dyrt att administrera. Detförsäkringsbolag som skall sköta hanteringenkommer naturligtvis att göra detta mot skäligersättning. Troligtvis kommer avgifterna att liggapå ca 20--. Det kommer då att krävas att manblir en alert placerare för att inte förlora pengarnai sin premiereserv, som skall vara en extra trygghetpå gamla dagar.På detta sätt blir premiereserven en gökunge i enallmän försäkring. Risken är uppenbar att den kantränga ut och ta död på de generella förmånerna isystemet. Det är svårt att veta hur storaskillnader det kommer att medföra ipensionsnivåer, men vi ser en klar risk att godaplacerare och folk med tur kommer att få högrepension. Man kan då fråga sig om man kan fortsättaatt kalla det här pensionssystemet allmänt.Bidragsberoendet finns kvar. Regeringen ochutskottet har inte löst problemet för dem som intehar någon eller mycket liten inkomst, en grupp sombara blivit större under den här regeringsperioden.För den gruppen ges inget alternativ tillsocialbidrag som försäkring på gamla dagar.Självklart kommer de flesta fattiga likavälsom nu att vara kvinnor.Grundpensionen får en så låg nivå att människormed liten pension kommer att behöva tillskott iform av socialbidrag. Det problemet finns bl.a. förstora grupper av invandrare, något som ocksåutskottet berör i sitt betänkande. Behovet avbostadsbidrag för att klara hyran kommer att finnaskvar för stora pensionsgrupper.En högre grundpension skulle spara in på bådebostadstillägg och socialbidrag. Enligt vårt förslagskall basbeloppet höjas med en halv procent. På detsättet skulle stora grupper räddas från att behövaefterfråga socialbidrag.Samtidigt med reformeringen av det allmännapensionssystemet behandlas förslaget omförsämring av delpensionen.