prot · GH0986 · 1994-04-12 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:86Tisdagen den 12 aprilKl. 14.001 § Meddelande om svar på interpellationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1993/94:107Till riksdagenBeträffande interpellation 1993/94:107 av PierreSchori (s), Utvecklingen i , får jagmeddela att jag inte kan besvara denna inomföreskrivna fyra veckor.Skälet härtill är arbetsanhopning.Jag ber att få återkomma beträffande ett datum såsnart jag kan.Stockholm den 29 mars 1994Carl BildtInterpellation 1993/94:117Till riksdagenBeträffande interpellation 1993/94:117 av HansGöran (), och EU:s försvarsplaner,får jag meddela att jag inte kan besvara denna inomföreskrivna fyra veckor.Skälet härtill är arbetsanhopning.Jag ber att få återkomma beträffande ett datum såsnart jag kan.Stockholm den 29 mars 1994Carl BildtInterpellation 1993/94:122Till riksdagenBeträffande interpellation 1993/94:122 av () om ochOstkustbanan får jag meddela att jag inte kanbesvara denna inom föreskrivna . Skälethärtill är att en debattdag som passar bådeinterpellanten och mig inte stått att finna underdenna tidsperiod.Jag kommer att besvara interpellationen den 16maj 1994.Stockholm den 5 april 1994Mats Odell2 § Svar på fråga 1993/94:419 om fredsplanenför VästsaharaAnf. 1 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat mig vilkenregeringens reaktion är på generalsekreterarensutspel i Västra Sahara-frågan.Bakgrunden är att generalsekreteraren i en rapporttill tecknade trealternativa handlingslinjer, som han med tanke pådet låsta förhandlingsläget mellan ochPolisario ansåg vara de enda realistiska. Dessaalternativ sammanfattas i fråga.Säkerhetsrådet har haft Västra Sahara-frågan påsin dagordning under ett flertal år. Sedan den 8september 1991 råder en vapenvila, som på det helataget respekteras. Antalet rapporterade incidenterhar sjunkit kraftigt . Iavvaktan på att den i fredsplanen överenskomnaövergångsperioden skall inledas och den beslutadefolkomröstningen skall kunnagenomföras, är den del av FN-operationen Minursosom är utplacerad enligt mandatet begränsad till attövervaka vapenvilan.Säkerhetsrådet behandlade generalsekreterarenssenaste rapport strax före påsk och antog den 29mars enhälligt resolution 907, i vilken rådet väljeratt ansluta sig till generalsekreterarens alternativ B.Detta innebär att den kommission som har i uppgiftatt fastställa röstberättigande skall fortsätta sittarbete fram t.o.m. den 30 juni.Generalsekreteraren skall sedan rapportera tillrådet om läget. Tanken är att folkomröstningen,som skall fastställa territoriets status, skall kunnahållas mot slutet av året.Samtidigt fortsätter generalsekreteraren och hanssärskilde representant försöken att nå enighet kringkompromissförslaget om kriterier förröstberättigade och vilka som skall kunna höras avkommissionen om stamtillhörighet.Ett enhälligt säkerhetsråd välkomnar dettaförfaringssätt. Rådet uppmanar parterna attsamarbeta med generalsekreteraren, hans särskilderepresentant samt identifikationskommissionen ienlighet med den fredsplan som accepterats avbägge parter.Den delar uppfattningen somkommer till uttryck i säkerhetsrådets senasteresolution. Avsevärda ansträngningar ligger bakomförhandlingsarbetet ochidentifikationskommissionens arbete. Detta fårinte spolieras utan bör gå vidare. Rådet väljer ocksåatt stödja generalsekreterarens förslag om attfortsätta ansträngningarna, snarare än att ge efterför de politiska och ekonomiska svårigheterna.Särskilt i ljuset av alternativen är detta sannoliktden bästa vägen.I den senaste resolutionen beslutar nämligensäkerhetsrådet att diskutera framtid omdet av generalsekreterarens nästa rapport framgåratt folkomröstningen inte kan genomföras underinnevarande år. Detta sker mot bakgrund av att ettflertal av de länder som bidrar med observatöreranmält att de vill dra sig ur operationen.Storbritannien drog bort sina observatörer ioktober . Det förefaller därmed som omden väg som säkerhetsrådet valt är det bästaalternativ som står till buds för befolkningen iVästra att själva i en folkomröstning fåbestämma sitt territoriums status.Anf. 2 ():Fru talman! är det sistaavkoloniseringsärendet som FN har att ta ställningtill. Det har varit på FN:s dagordning ,och den fredsplan man enades om 1991 kom tillbl.a. med svenskt stöd.Utrikespolitiskt ansvariga i har alltid givituttryck för vikten och värdet av att som ettlitet land reagerar när andra små länder blirkränkta. Jag menar att vi här har ett uppenbartsådant fall.Det är alldeles uppenbart att , medmäktiga vänner, på olika sätt försöker manipuleraden kommande folkomröstningen, så att den skallresultera i en marockansk seger och att Västsaharainte skall få sin framtid. lät och låterfortfarande förflytta stora grupper av människor inpå av kontrollerat västsahariskt områdeoch hävdar att dessa människor skall delta ifolkomröstningen.Utrikesministerns svar är i och för sig positivt, mendet är väldigt passivt. Jag undrar omutrikesministern på något sätt reagerade på de treförslag som generalsekreteraren kom med i börjanpå mars. Det tycks mig som om nu för tidenhåller en väldigt låg profil i den här frågan, ochtyvärr är det många andra länder som gör likadant.Jag menar att borde kunna reagera merkraftfullt, i FN och naturligtvis också bilateraltgentemot . Det skulle vara intressant att fåhöra när utrikesministern senast tog upp den härfrågan i några sådana samtal.Anf. 3 Utrikesminister ():Fru talman! Jag redovisar gärna de kontakter vi harhaft. Vi har nämligen haft ett antal direktkontaktermed företrädare för bl.a. Marocko.Kabinettsekreterare har både häri och vid sitt besök i direkt kunnatframföra den svenska uppfattningen i VästraSahara-frågan, med betoning på folkets rätt tillsjälvbestämmande, stöd för fredsplanen ochavståndstagande från militära aktioner som ett sättatt lösa konflikten.Vi har alltså direkt till kunnat framföravår uppfattning i Västra Sahara-frågan. Jag tyckersjälv att det är tillfredsställande att vi har haftmöjlighet att göra detta, och vi har också tagit dessatillfällen till vara.Jag anar i fråga en viss kritik motFN:s generalsekreterare och de trehandlingsalternativ som han har presenterat -- jagvet inte om det stämmer. vet självatt vi har haft den uppfattningen att vi måste backaupp FN och FN:s generalsekreterare i dessaansträngningar, eftersom det ändå är det endariktiga sättet att balansera parterna och gebefolkningen i en möjlighet attuttrycka sina åsikter.Anf. 4 ():Fru talman! Jag håller gärna med utrikesministernom det . Jag tycker kanske attgeneralsekreteraren i de tre alternativen visar enviss uppgivenhet inför enträgna sabotageav fredsplanen och möjligen också parternasoförmåga att samarbeta. Jag anser ändå attMarocko har störst skuld i de problem som haruppstått. Så visst fanns en viss kritik mellan radernai min fråga.Jag tycker precis som utrikesministern att det äroerhört viktigt att vi backar upp FN. haremellertid självt underminierat FN:s auktoritetgenom att t.ex. hålla enfolkomröstning om konstitutionen på ockuperatområde, ett område där FN ensamt skulle haauktoritet. Det var ett sätt att visa förakt för FN.Det är allvarligt för det allmänna förtroendet förFN om inte fredsplanen kan genomföras på etträttvist sätt, så att den kan omfattas av bådaparterna.Därför ser jag gärna att tar initiativ i denhär frågan och agerar mer kraftfullt.Anf. 5 Utrikesminister ():Fru talman! Det är viktigt att vi ger uttryck för attvi stöder fredsplanen och generalsekreterarensagerande. Det gör vi också, och jag gör det nu.Viola Furubjelkes fråga har också gett mig denmöjligheten. Jag tror att detta måste varariktlinjen.Samtidigt vet vi att det finns en viss rörelse i fråganhos en del av de mera direkt inblandade parterna.Detta gör att generalsekreteraren kan undra omhan har det stöd hos FN:s medlemsländer som hanbehöver för att gå vidare. Därför är det naturligtvismycket viktigt att uttalar sitt stöd för detta.Anf. 6 ():Fru talman! Jag är glad att utrikesministern sägerdetta. Jag hoppas att det också resulterar i ettmycket aktivt svenskt agerande för att fredsplanenskall kunna genomföras och att folkräkningen skallbasera sig på resolutioner som FN antagit. Jaghoppas att man inte ytterligare underminerar enrättvis lösning av konflikten.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på fråga 1993/94:423 om . 7 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder den vidtagit för att påett optimalt sätt bevaka svenska medborgaresintressen i samband med förlisning.Om jag förstått fråga rätt så är detframför allt skadeståndsfrågan som aktualiseras.Samtliga anhöriga till de omkomna svenskarna ochderas juridiska ombud har vid två tillfälleninformerats om vad de måste göra för att kunnakräva skadestånd.Det polska försäkringsbolaget har meddelat attskadestånd kan komma att utgå, även till deanhöriga, när sjöförklaringen vunnit laga kraft.Som bekant har sjöförklaringen överklagats.Det saknas stöd i svensk lag för att svenska statenskall engagera sig i en privat rättegångstvistutomlands. Utlandsmyndigheterna kan däremotbistå berörda parter med viss service, t.ex. föreslånamn på lämpliga advokater och lämnaupplysningar om innehållet i utländsk rätt.Självklart kommer vi även i fortsättningen atthjälpa till med råd och se till att de anhöriga fårinformation om gällande tidsfrister och rättsregler.Anf. 8 ():Fru talman! Först utgår jag ifrån attutrikesministern och jag inte har någon deladuppfattning om att det är en uppgift för UD atthjälpa till med att tillvarata svenskars intressen iutlandet.Sedan har tydligen min fråga delvis missuppfattats.Jag har aldrig tänkt mig att den svenska staten skalllägga sig i en privat rättstvist. Däremot tycker jagatt det borde höra till UD:s väsentliga uppgifter attse till att grunden och förutsättningarna för att drivaen tvist med svenska intressen är så korrekta ochbra som möjligt.I min fråga refererar jag till en utredning som gjortsav den polska motsvarigheten till den svenskaYrkesinspektionen. I den utredningen tar manmycket klart ställning och säger att det är rederietsekonomiska intressen som helt har fått ta överframför rimliga säkerhetsbedömningar. Den härutredningen har, enligt de uppgifter jag har fått,inte alls varit med i underlaget för sjöförklaringen.Jurister som jag har pratat med säger att det skullevarit en helt annan förutsättning förskadeståndstalan om rederiet hade ålagts ansvaretför det som hänt. Det är utifrån detta som jagställde frågan.Nu är sjöförklaringen överklagad. Därmed tordedet finnas vissa möjligheter till ytterligareprövningar i detta ärende. Jag menar att det bordevara i UD:s intresse. Svenska myndigheter har juvarit representerade vid sjöförklaringen för att setill att allt som kan ha adekvat intresse försvenskarna tas med vid sjöförklaringen. Det är intefrågan om en privat rättstvist utan om en allmänbevakning av att förutsättningarna för svenskarnasmöjligheter att driva sina intressen är korrekta.Anf. 9 Utrikesminister ():Fru talman! De uppgifter som jag har är att denrapport som den polska statensarbetsskyddsinspektion har lämnat tillställdessjödomstolen och har varit tillgänglig vidsjöförklaringen. Även åklagarmyndigheten,transportministern och arbetsskyddsrådet erhöllrapporten. Om det är på det sättet måste rimligendenna rapport även vara en del av underlaget fördet överklagande och den hantering som sker.Anf. 10 ():Fru talman! En av de märkliga turerna var ju attden här rapporten inte blev offentligt tillgängligförrän mycket sent, när sjöförklaringen i stort settvar klar. Man har kunnat tolka dem som varit påplats så att den inte var med i sjöförklaringen somett underlag. Rätt eller orätt -- kärnfrågan är omdetta är ett svenskt intresse. Det är viktigt att få ettklart besked från utrikesministern i den frågan. Detär en uppgift för UD att se till att grunden försvenskarnas möjligheter att hävda sina intressen ärden bästa möjliga.Anf. 11 Utrikesminister ():Fru talman! Det jag har anledning att svara IvarFranzén -- och det gör jag mycket gärna -- är att UDsjälvfallet skall lämna all möjlig och riktig servicetill de svenskar som berörs av detta inom de ramarsom finns. Den förklaringen gör jag gärna.Anf. 12 ():Fru talman! Jag tackar för det, men jag måstetyvärr här, liksom i de tre tidigare frågorna,konstatera att det finns en broms någonstans närdet gäller den initiativförmåga som jag tycker ärviktig. När det gällde bärgningen av färjan fannsdet ingen handlingskraft. Den uteblivnabärgningen är ju fortfarande en uppenbar brist isjöförklaringen.Jag kan inte tänka mig annat än att det funnits ettannat beslutsunderlag om färjan varit bärgad. Dethade kanske också blivit ett annat resultat avsjöförklaringen. Utrikesministern tycker kanske attmitt agerande här är litet tjatigt. Detta är faktisktden fjärde frågan om detta. Men det har gått ut påatt försöka tillgodose de svenska intressena och attde anhöriga skall känna att det är en fördel att varasvensk. De skall känna att vi har ettutrikesdepartement och myndigheter somverkligen värnar om våra intressen. Det har desaknat. Det är egentligen kärnan i den härdiskussionen.Anf. 13 Utrikesminister ():Fru talman! Jag beklagar naturligtvis detta. Jagtycker att det alltid skall vara bra att vara svensk.Men någonting som också kännetecknar äratt vi är ett rättssamhälle, vi agerar inom givna lagaroch regler. måste jag i våra upprepademeningsutbyten påminna om att jaghar att agera inom givna lagar, regler ochinstruktioner.Anf. 14 ():Fru talman! Jag har sagt, och jag upprepardet, att det ibland finns möjligheter till initiativ somkan vara främjande för saken utan att man därförbehöver gå utanför lagar och bestämmelser. Mankan tolka dem litet olika. Detta är ett sådant lägedå det finns anledning att försöka ta det extrakrafttag som behövs. Då hade vi kanske haft enbetydligt bättre situation när det gäller det faktiskaunderlaget för att få besked om de omkomna finnskvar på färjan. Men framför allt hade vi haft ett brabeslutsunderlag. Det tror jag är ett gemensamtintresse.Anf. 15 Utrikesminister ():Fru talman! Jag vill verkligen att vi skalldemonstrera god vilja att hjälpa till.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på fråga 1993/94:437 om ochyttrandefrihetenAnf. 16 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen kommer att göra klart för den turkiskaregeringen att inskränkningar i partiers möjlighetatt verka med full yttrandefrihet inte kanaccepteras i en demokrati.Fru talman! Jag berörde senast frågan omrespekten för de mänskliga rättigheterna och dedemokratiska principerna i från dennatalarstol . Den syn jag då presenteradegäller fortfarande.Hävandet av immuniteten för flera parlamentarikerur det prokurdiska demokratiska , samtden påföljande häktningen av dessa skedde pågrund av att dessa ansågs ha gjort separatistiskauttalanden, vilket strider mot turkisk lag och skullekunna resultera i dödsstraff. DEP beslutade kortföre häktningen att inte ställa upp i lokalvalen pågrund av oro för sina kandidaters säkerhet. Kortdärefter hotade PKK både kandidater ochdeltagare i valen. I de sydöstra regionerna hadesäkerhetsstyrkorna vidtagit åtgärdersom av bl.a. DEP befarades kunna påverkaröstandet. Det är glädjande att valet trots dessasvåra förutsättningar kunde genomföras utanvåldsamheter. Med hänsyn till omständigheterna ärdet dock oklart i vilken utsträckning röstresultateti sydöstra verkligen återspeglade folkviljan.Yttrandefriheten är en grundläggande mänskligrättighet och en omistlig del av en fungerandedemokrati. har åtagit sig att respekteradenna genom sitt medlemskap i , Europarådetoch FN. Det borde ligga i intresse attuppträda på ett sätt som överensstämmer meddessa medlemskap. I är yttrandefriheteninskriven i författningen, men begränsningarförekommer bl.a. i antiterrorlagens förbud motseparatism.Turkiet har en rätt att bekämpa terrorism, mendetta måste ske inom ramen för de demokratiskaprinciperna i en rättsstat. Demokratins styrkabestår i att alla medborgare fritt kan utse sinarepresentanter och att dessa kan verka utan risk förförföljelser. Om dessa möjligheter begränsasförsvagas också demokratin.Den stöder kurdernas krav pårespekt för sina kulturella rättigheter somvi tar avstånd från PKK och dess metoder.Kurderna bör uppmuntras att välja fredliga ochdemokratiska metoder i värnandet om sinaintressen.Denna syn har regeringen framfört inom ramen förvår löpande dialog med . I denna ärrespekten för de mänskliga rättigheterna, inklusiveyttrandefriheten för alla medborgare, ettåterkommande ämne. har vi på flera sättframfört vår oro över häktningen av DEP-ledamöterna, formerna för denna och de möjligastraffen, särskilt med tanke på den fortsattautvecklingen av kurdfrågan och respekten för demänskliga rättigheterna. Detta har även gjorts it.ex. , där vårsyn också vann stöd från flera andra länder.Anf. 17 ():Fru talman! Jag vill först tacka utrikesministern förett positivt svar. Det är relativt klarläggande. Menjag har ytterligare något att fråga om.Jag övervar kommunalvalet i tillsammansmed några riksdagskollegor för drygt två veckorsedan. Vi var i kurdiska del, bl.a. iDiyarbakir, och kunde konstatera att valet så långtvi kunde se gick korrekt till. Dock kunde vi intevara med vid själva röstsammanräkningen. Mendet är kanske inte så anmärkningsvärt.Alla partier kan i praktiken inte delta i val. DemokratipartietDEP, som företräder kurdiska intressen, ansåg sigpå grund av hot, trakasserier och mord tvingat attinte delta i valet. Man skyller militären för detta.Man trodde inte på fria, rättvisa och jämlika val.Samma sak gäller situationen med de sexparlamentarikerna som utrikesministern harnämnt. Detta begränsade partiets möjligheterytterligare. Det här partiet företräder kurdernasintressen och vill ha full demokrati i därockså kurdernas rättigheter beaktas.Mitt intryck från det officiella , från mötenpå utrikesministeriet med vice talman och påinrikesministeriet, är att man är mycket enad i sinhårda inställning till DEP. Man försvararimmuniteten och tycker att det är rimligt att de härparlamentarikerna får en rättslig prövning. Manviftar bort kritiken utifrån, och man kopplarsamman DEP med PKK. Jag tycker att läget ärdystert.Jag tycker dessutom att det är oacceptabelt att manpå det här sättet begränsar yttrandefriheten. Jagskulle vilja veta om utrikesministern kan nämnanågot mer än den löpande dialogen. Vilka konkretaåtgärder är det som regeringen har vidtagit för attfå turkiska myndigheter att förstå att detta inte ärförenligt med demokrati? Det är viktigt att vi ärmycket tydliga på den punkten, när Turkietuppträder på det här sättet.Anf. 18 Utrikesminister ():Fru talman! Jag vill först säga att jag tycker att detär mycket värdefullt att såväl parlamentariker somenskilda organisationer från olika länder, däriblandSverige, besökte för att bilda sig enuppfattning om valförfarandet, trots att landettidigt sade att man inte önskade internationellavalövervakare i den formella meningen. Jag tyckeratt detta var mycket bra. Det var ett stöd för dedemokratiska krafterna i . Jag tror att någraav de många åtgärder som vi kan vidta för att stöttademokratin och respekten för mänskliga rättigheteri är besök, dialog, diskussion och att manär beredd att föra denna på många olika plan.Sveriges engagemang och intresse för att stöttademokratin och de mänskliga rättigheterna iTurkiet tar sig nu uttryck i att vi har en dialog medTurkiet. Vi för den i olika sammanhang relativtofta, och jag tror att denna öppna dialog i sig har ettvärde. Vi för från sida ständigt fram vårasynpunkter och våra åsikter. Vi har, som jagnämner i mitt svar, gjort det vid ett mycket viktigtforum, nämligen , där öppet fördefram sin syn på de här frågorna. Vi vet attEuroparådet ur legal synpunkt är en mycketeffektiv organisation när det gäller att följa uppfrågor om de mänskliga rättigheterna imedlemsländerna. Därför tror jag att det här var enmycket viktig markering från svensk sida.Anf. 19 ():Fru talman! Jag får först tacka för de vänliga orden.Jag tror också att det var bra att vi på olika sätt varnärvarande under kommunalvalet. Jag vill ta uppen konkret fråga. Den gäller just demokratipartiet.Inställningen till PKK är mycket hård ochoresonlig, och det kan man i och för sig förstå motbakgrund av de våldsmetoder som PKK användersig av. finns det naturligtvis bakom dettapolitiska ambitioner. De politiska ambitionernakommer mycket tydligare till uttryck i DEP,demokratipartiet, där man på demokratisk väg villge kurderna ett större inflytande.Jag måste säga att det är märkligt att inte deturkiska myndigheterna och den turkiskaregeringen tar chansen att i dialog försöka lösaproblemet med DEP i stället för att hota med attförbjuda det, vilket kanske inte regeringen men välandra instanser gör. Det leder ju bara till att ännufler sluter sig till PKK, ännu fler sluter sig till denvåldsamma vägen. Vad kan regeringen göra för atthindra att det här partiet förbjuds?Anf. 20 Utrikesminister ():Fru talman! Det vi kan göra är att förafram vår bestämda åsikt, att den riktiga vägen är attföra en politisk dialog med kurderna. För att viskall kunna göra detta är naturligtvis ettdemokratiskt kurdiskt parti som DEP ytterligtvärdefullt. Med detta parti bör man föra dialog ochdet bör icke förbjudas. Det är den svenskaregeringens ståndpunkt.Vi vet att det är viktigt att ta avstånd från de vålds-och terrormetoder som bedrivs av PKK. Denolyckliga situationen är ju att PKK:s terrormetoderförstör för den del av den kurdiska befolkningensom önskar föra en demokratisk och fredlig kampför sina rättigheter. Det är där vi har dilemmat,förutom att det finns en hård attityd hos vissa delarav det turkiska samhället, naturligtvis gentemotPKK i första hand.Anf. 21 ():Fru talman! Det är riktigt att vi inte kan försvaraPKK:s metoder. Men man kommer aldrig ifrån atten regering, i det här fallet den turkiska regeringen,har större ansvar än man kan lägga på PKK. Det ärhelt uppenbart att framför allt den turkiskamilitären -- militärpolis och säkerhetsstyrkor --använder oerhört grymma metoder. Jag vill intepåstå att inte PKK gör det, men man måste kunnalägga större ansvar på en regering att försöka hittaen fredlig lösning.Vi har många paralleller till den här konflikten utei världen. Där har vi sett att det är den fredligavägen som fungerar. Det närmaste jag kom atttänka på -- även om det inte är helt jämförbart -- ärvad som händer med palestinier och israeler. Manmåste gå den fredliga vägen för att hitta en lösning.Det vi nu kan se av valresultatet i är att dethar lett till att det ,, Refapartiet tror jag att det ocksåkallas, har fått en enorm framgång. Man har fåttborgmästarplatserna i stora delar av sydöstraTurkiet. Man har fått borgmästarplatsen i ,man har fått borgmästarplatsen till och med iAnkara, i huvudstaden. Är inte utrikesministernorolig för utvecklingen? Som följd av att manbehandlar DEP på det här sättet vinner demuslimska fundamentalisterna terräng.Anf. 22 Utrikesminister ():Fru talman! Den turkiska regeringen har ettdubbelt ansvar. Den har ett ansvar för att värnademokratin och de mänskliga rättigheterna. Denhar ett ansvar för att skydda sin befolkning motterrorism. Det är också en regerings ansvar. Detmåste vi alltid komma ihåg.Det väsentliga som jag vill ge uttryck för är degrundläggande principfrågorna, som det är minuppgift att i dialog med upprepaoch hålla fast vid, nämligen respekten förmänskliga rättigheter och bestämda stödför politisk dialog, att problemen icke löses genomkonfrontation och genom förbud. Det måste varamitt budskap.Anf. 23 ():Fru talman! Jag skall inte förlänga debatten,eftersom vi är relativt eniga. Det som möjligenskiljer oss åt är vår uppfattning om med vilkentydlighet detta budskap skall fram.Jag vill avslutningsvis säga att min information äratt de turkiska myndigheterna är känsliga för kritikfrån olika länder. vill trots allt av flera olikaskäl höra samman med .