prot · GI0942 · 1994-12-14 00:00:00 — Jag tror att det skulle kunna betyda ganskamycket för den här diskussionen och attdet inte bara är magsurt och elände med att behövaresa till och och samarbeta medandra européer.När jag deltagit folkomröstningskampanjen ochdiskussioner har min utgångspunkt aldrig varit att dethandlade om medlemskap i . När vi diskuterarobservatörskap, diskuterar vi observatörskap - ochdärmed jämnt!Anf. 26 PER () replik:Fru talman! Jag skall gärna här officiellt deklareraatt det icke är enbart magsurt och elände att varaledamot av . Jag har redan sagt mångagånger att jag skall göra det lilla man möjligen kangöra för att mildra effekterna av de EU-beslut somSverige dess värre blir underordnat. Självfallet skalljag göra det. Det är mitt besked.Men vad betyder nu det som sadeom VEU? Det var litet oklart. Betyder det att dagensbeslut är en garanti för att det är fråga omobservatörskap - punkt och slut, sedan blir det intemer? Om det inte är så har jag ju rätt, och då är det ettmedlemskap om några år.Kan vi få det klara beskedet? I varje fall borde juMaj-Lis Lööw kunna lova att det inte blir någotmedlemskap i unionen utan enföregående folkomröstning. Det är väl det minsta manborde kunna begära när det gäller klara besked.Anf. 27 () replik:Fru talman! Så här gör Per i fråga efterfråga. skall vi alltså ge besked om framtiden förall evighet. Vad vi skall fatta beslut om är ettfördrag. Det står i inledningen till betänkandet att viskall godkänna fördraget om anslutning tillEU samt slutakten till fördraget.Det är detta vi diskuterar . Men ifolkomröstningskampanjen var det naturligtvis enmycket stor fråga huruvida ett medlemskap i ärförenligt med vår neutralitet. Detta var en mycket storfråga också inom det socialdemokratiska partiet idiskussionerna med de socialdemokratiska väljarna.Vi gjorde då mycket klart att medlemskapet i EU intemedför ett medlemskap i . Vad vi i dagdiskuterar vid sidan av betänkandet är om vi skall haett observatörskap i VEU.Min utgångspunkt är att vi inte skall varamedlemmar i , men jag tycker att ett beslut omobservatörskap vore ett klokt beslut.Anf. 28 () replik:Fru talman! Jag tycker att det var mycket positivtatt avslutade sitt anförande med attsäga att uppgift i EU inte bara är att tillvaratade egna intressen utan betonade solidariteten medtredje världen och de länder som lever i absolutfattighet. Det tror jag är en mycket viktigutgångspunkt. Detta gäller även vad om att delta i samarbetet med kritiska ögon ochförsöka påverka EU i den riktning vi önskar.När det gäller de frågor där hävdaratt utskottsmajoritetens uppfattningar på olika punkterinte skiljer sig så mycket från reservanternas vill jagbara hänvisa till att vi i ett särskilt yttrande harkonstaterat att det föreligger en grundläggandeåsiktsskillnad när det gäller möjligheter ellerbrist på möjligheter i EU. Vi i är härmycket kritiska och tror att vi har svårt att i framtidenvinna gehör för självständighet vid ett EU-medlemskap. De framgår väldigt tydligt.Men verkligheten är motsägelsefull. Vi har fattatbeslut genom folkomröstningen, och vi respekterardet. Vi går in i EU med både positiva och kritiskaögon. Detta är detta vi kommer att arbeta för.När det gäller frågan om observatörskaprespektive medlemskap i vill jag dra parallellenmed vad som hände när fattade beslut omEES-avtalet. Man diskuterade då kopplingen till ettEU-medlemskap. Majoriteten hävdade då att dettaabsolut inte var ett första steg mot medlemskap i nej då, sade man, detta är två helt skilda saker. Detvar fullt möjligt att träffa ett utan att vi förden skull gick med i EU, sades det.Men vad hände sedan i EU-debatten? Då hävdademan att detta bara var en förlovning - varbara första steget, Det var omöjligt att bara ha ettEES-avtal, och det var nödvändigt med ett fulltmedlemskap.Jag är alltså liksom Per mycket oroadöver att ett observatörskap - precis som när det gälldeEES-avtalet - är första steget mot ett fulltmedlemskap.Jag är naturligtvis glad för att säger sig inte vara intresserad av att verkaför att skall bli medlem i VEU, men jag anseratt det är illa nog med ett observatörskap. Vi kanmycket väl få information om vad som händer i VEUutan att formellt vara observatörer.Anf. 29 () replik:Fru talman! Det hade naturligtvis varit fulltmöjligt att fortsätta med . Det framgickväl ganska tydligt under helafolkomröstningskampanjen och även dessförinnan.Men vi var ett inte föraktligt antal som tyckte attSverige borde utnyttja möjligheten att gå vidare. Dendiskussionen har vi dock fört oberoende av att vårtland har ett . Vi tyckte att skulle fåmera inflytande och bättre möjligheter att vara med ibeslutsfattandet genom att komma med som medlem.Men visst hade det varit fullt möjligt att fortsätta attbygga på ett EES-avtal.Den politiska diskussionen fortsätter . Enpolitisk process står aldrig stilla, utan man fortsätteratt diskutera hur arbetet skall gå vidare. Man kan dåha olika förhoppningar och farhågor. Jag tycker attmånga av de reservationer som Vänstern avgivit äruttryck för farhågor inför vad det beslut som vi i dagskall fatta kommer att innebära, snarare än uttryck förkonkreta invändningar mot beslutet.Anf. 30 () replik:Fru talman! Jag vill ställa en fråga till Maj-LisLööw med tanke på det stora inflytande somsocialdemokraterna kommer att få inom EU, delsdärför att de blir starka i den svenska delegationen,dels därför att socialdemokraterna är starka i Europa.Vilka kontakter har ni tagit för att påverka erapartivänner i när det gällerliberaliseringstendenserna i fråga om narkotika? Jagtycker att det är viktigt att få veta detta inför denframtida utvecklingen.Jag vill också tacka för att honefterlyser inte bara ett kritiskt sinne utan också enöppenhet inför inträdet i EU. Det är inte fråga om enorganisation utan om en organism som faktisktständigt utvecklas, och därför blir den i mycket vad vigör den till, och där har vi allesammans ett mycketstort ansvar.Låt mig dessutom göra den kommentaren att dettyvärr låter som om Per öppenhet inte är såstor. Han tycks ha en negativ inställning.Anf. 31 () replik:Fru talman! Jag kan försäkra att vikommer att föra en mycket aktiv debatt inom densocialistiska gruppen, både i parlamentet i dess helhetoch i de andra fora där vi träffar socialdemokrater utei och diskuterar drogfrågorna, inte minstnarkotikan. Ett par av ledamöterna i vår EU-parlamentarikerdelegation har speciellt uttrycktönskemål om att få komma med just i de utskott ochde andra sammanhang där knarkfrågorna diskuteras.Anf. 32 Statsrådet ():Fru talman! kommer fr.o.m. nu att utövainflytande på en för oss delvis ny plattform. Vi harsedan medeltiden grundligt påverkats av det övrigaEuropas politiska beslut. får vi för första gångenen möjlighet att - på fredlig väg - delta i dessa beslut.Det svenska folkets vägval återspeglar deförändringar som ägt rum sedan det slut.Kommunismens sammanbrott ochsupermaktspolitikens konfliktupplösning har givetvisvarit den avgörande faktorn men också en alltsnabbare internationalisering av villkoren för miljön,för ekonomin och för våra möjligheter att skapasysselsättning och att trygga välfärden.Som medlem i EU kommer att delta i dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Då kanvi påverka utvecklingen och aktivt bidra till att skapaen sådan alleuropeisk freds- och säkerhetsordningsom vi önskar. Den svenska militära alliansfrihetenkommer inte att rubbas av medlemskapet i EU.Låt mig med anledning av den debatt som harförts här i den frågan säga att Per Gahrtonspåståenden successivt har blivit avslöjade underreplikskiftena. Om jag hade varit vänlig skulle jag hakunnat säga att Per , när han först påstod attdet var solklart att ett observatörskap i VEU skulleleda till medlemskap, inte hade haft tillgång tilldokumenten och inte var påläst. brukar PerGahrton läsa en hel del, och jag är rädd för att denkarakteristik som jag får lov att använda - även omman ogärna för sådant till protokoll - bliratt det handlar om en bluff.Det är nämligen fullständigt klarlagt genom besluti EU att inget land kan tvingas till medlemskap iVEU. Det framgår bl.a. av besluten i . Menträngd i debatten svänger , och det som var ettsolklart fastslående blir, liksom när det gäller en radandra påståenden, i replikskiftena referenser till vadfinska militärer har uttalat i finska tidningar. Det är enför Per relativt vanlig debatteknik attreducera ett först solklart påstående till något som hanhar läst någonstans. Om han har lästHufvudstadsbladet vet han naturligtvis också en heldel om den debatt som har förts i , också attdet där har framförts argument mot dessa militärersuppfattning.Pressad på den punkten svänger Per ochsäger att det handlar om debatten om debatten. Dethär har inte sagts före folkomröstningen. När han fårpåpekandet att den kommande statsministern här ikammaren har klargjort att ett observatörskap i VEUinte tvingar oss till medlemskap, är teknikatt säga att detta var ett uttalande från den ena sidan -det har inte framhållits av socialdemokraterna.Utrikesminister har tydligtoch klart i ett tidigt skede avfolkomröstningskampanjen uttryckt att observatörskapi VEU är förenligt med neutraliteten. Därmed fallerockså det argumentet. Per står ganskaavklädd i denna diskussion.Med politiska och konstitutionella vägvalär det som kallats "ja-sidan" i svensk politik i grundenupplöst. Det som förenat ja-sidan är en övertygelse attvårt inflytande över framtiden stärks i medlemskapet,att den verkliga demokratin förstärks.Efter medlemskapet blir det återigende vanliga politiska motsättningarna - såväl som degemensamma intressena - som kommer att gälla. Numöts skilda politiska mål, olika syn på samhället, påvälfärdspolitiken, på hur vi skall ta oss urarbetslöshetens gissel, på hur vi skall kunna bygga enbra framtid för svenska folket.En del av dessa frågor kommer att behandlas påden europeiska politiska plattformen. Men det storaflertalet frågor kommer fortfarande att få sitt politiskaavgörande här hemma.Debatten inför folkomröstningen har varit entillgång för demokratin. På ett sätt som inte skett pålänge i har demokratin och demokratinsgrundvillkor, frågan om ett verkligt inflytande,debatterats på bredden i vårt land. Man har diskuteratformellt och reellt inflytande, öppenhet och insyn,närheten till beslut och behovet av internationellademokratiska lösningar. Dessa frågor har stötts ochblötts i hemmen, på arbetsplatserna, i folkrörelser ochorganisationer och i de politiska partierna. Debattenhar varit nyttig. Insikterna om i ett europeisktperspektiv har ökat men också insikterna omproblemen och villkoren i beslutsfattandet liksom omavstånd och närhet i förhållandet mellan väljare ochvalda. Jag tycker att alla vi som har deltagit i debattenpå ja- respektive nej-sidan runt om i vårt land har höjtden demokratiska medvetenheten i vårt land. Jaghoppas att vi skall kunna behålla den plattformen fören fortsatt intensiv debatt om hur vi skall stärkademokratin i Sverige.Sverige skall verka för ett med en levandedemokrati. Vi skall ta med oss den debatt som vi förhär hemma ut till våra grannar. Alla människors likavärde och delaktighet skall ligga som grund. Det ärdärför också nödvändigt att den offentliga insynen iEU ökar. Vi kommer att verka för en ökad öppenhetoch insyn och för en parlamentarisk och folkligförankring av unionsarbetet. Ett nära samråd medriksdagen är självfallet avgörande för våra möjligheteratt med framgång driva en aktiv EU-politik. Denfrågan kommer att tas upp särskilt av ,men säkert också av många andra debattörer.Jag vill svara på den konkreta frågan från HadarCars om omröstningarna i ministerrådet när det gällerlagstiftning. frågade om den svenskaregeringen kommer att offentliggöra också hur andraländer röstar och inte bara hur vi själva röstar. Det ärlätt att svara ja på den frågan. Det är också en ganskaokontroversiell fråga. I ministerrådets arbetsordning,7:5 §, är nämligen just öppenhet och offentlighethuvudregel. Detta är en självklarhet, som den danskeutrikesministern har utvecklat i svenska massmedier iden frågan. Man talar öppet om hur man själv röstaroch hur andra röstar. Det finns inom EU numeraockså möjlighet att studera röstningsprotokollen. EUär inte det slutna system som vi kanske lätt föreställeross - av naturliga skäl - när vi står utanför.Tillsammans med andra länder vill vi - utan attdärmed hävda att vi skulle vara de enda som har enstark vilja i detta avseende - göra till enprogressiv kraft i världen, som kan bidra tillekonomiska och sociala framsteg, rättvisa ochdelaktighet. Vi vill också verka för ett EU som äröppet mot sin omvärld.Det finns inom EU alltid en konflikt mellanprotektionister och dem som vill öppna för merfrihandel. Frihandlarna har normalt varit den starkarekraften, och med de traditionellt frihandlande EFTA-länder som kommer att delta i unionen bör denvågskålen väga ännu tyngre.Genom att Uruguayrundan nu har avslutats ochden nya världshandelsorganisationen harupprättats, har också ett avgörande steg tagits iriktning mot en öppnare världshandel och för attmotverka protektionismen. Det gäller både EU ochSverige. Vi kommer att sänka våra tullar som ettresultat av Uruguayrundan.Uruguayrundan har också verksamt bidragit till enfrigörelse av EU:s handelspolitik, exempelvis påtekoområdet. Där ökar inte hindren, ,utan de minskar. Det gäller inte minst också påjordbruksområdet, där man i debatten ofta glömmerbort att det blir väsentliga minskningar avjordbruksskyddet, såväl i EU som i resten av världen.För del är det en självklar uppgift att somEU-medlem verka för en förstärkt frihandelspolitik.Jag tänker då särskilt på handeln med dem av våragrannar som vi nu också aktivt vill stödja i derasavsikt att bli medlemmar i . Det gäller alltså Öst-och och . Jag tänker givetvisockså på tredje världen och de fattiga länderna, menockså på våra stora handelspartner ochJapan.Som fullvärdig medlem i EU kommer Sverigehärutöver att lägga särskild vikt vid följande områdeninom det politiska samarbetet.- Arbete: arbetslösheten är störstaekonomiska och sociala problem. kommer attverka för att kampen mot arbetslösheten skall ståhögst på dagordningen och ta nya initiativ för attbereda plats för miljontals arbetslösa iarbetsliv och utbildning.- Jämställdhet: skall drivajämställdhetsfrågorna med kraft och engagemang. Vikommer i EU att verka för förslag som underlättar förbåde kvinnor och män att kombinera arbetsliv medfamilj. Dessutom är det viktigt att EU somorganisation mer än tidigare beaktarjämställdhetsfrågorna. Vi kommer t.ex. att verka föratt EU:s förslag skall granskas från ettjämställdhetsperspektiv och att representationen i EU-organen skall vara jämställd.- Miljö: den ekonomiska utvecklingen i ärinte förenlig med de ekologiska grundvillkoren.Sverige kommer aktivt att medverka till utvecklingenav en samhällsmodell som skapar en hållbarekonomisk, social och miljömässig utveckling.- Konsumenternas rättigheter: tillkomsten av deninre marknaden och de gemensamma reglerna förhandeln med varor och tjänster begränsar utrymmetför nationella åtgärder inom konsumentpolitiken ochökar behovet av en gemensam europeiskkonsumentpolitik. Vi kommer att ta initiativ till ochmedverka i utvecklingen av en gemensamkonsumentpolitik i . Vi måste alla lyftakonsumentpolitiken, när det gäller inflytande ochskydd, till en ny dimension på denna nya, storamarknad.- Reformerad jordbrukspolitik: har genommedlemskapet tvingats att återgå till en mera regleradoch subventionerad jordbrukspolitik. Det är negativt,men Uruguayrundan innebär, som sagt var, att EU nukommer att få minska sina skydd successivt. Dengemensamma jordbrukspolitiken har brister och måsteomdanas, av både ekonomiska och politiska skäl. Vikommer att aktivt medverka till att reformerajordbrukspolitiken. Jordbruksminister kommer att närmare gå in på de frågornasenare i dag.- Öst-väst-integration: har i allainternationella organisationer stött strävandena attåstadkomma en snabb ekonomisk integration av Öst-och för att därigenom säkrademokratin.- Effektiv användning av medel i EU:s fonder: vikommer att vara nettobidragsgivare till EU:s budget.Vi kommer också att ställa krav på en effektivanvändning av EU:s medel och en effektivare kontrollav hur medlen används.Det är de politiska sakfrågorna som skall stå ifokus i EU-debatten. Jag har just redogjort för frågorsom regeringen anser vara särskilt viktiga.Diskussioner om EU:s framtida inriktning ochorganisation kommer att bli aktuella närMaastrichtfördraget skall följas upp inom ramen fören regeringskonferens som inleds 1996. Vi kommeratt diskutera en fortsatt fördjupning av samarbetetsamtidigt som vi förbereder en utvidgning av unionen.Det är viktigt att dessa frågor, som också harberörts i debatten här , av goda skäl, diskuterasoch debatteras livligt i införregeringskonferensen. Jag kommer att på olika sättuppmuntra en sådan diskussion. vill jagredan nu understryka att utgångspunkten för deinstitutionella reformerna måste vara att dessa skallleda till att vi på ett effektivare sätt uppnår depolitiska målen, att EU svarar bättre mot Europasmedborgares krav när det gäller frågor som ärangelägna för dem. Vi politiker i olika partier haransvar för att se till att diskussionen, i vad på ossankommer, inför och under regeringskonferensen harsin utgångspunkt i människors vardagsproblem, ochinte enbart handlar om de begrepp som går överhuvudet på de flesta av oss, dvs. variabel geometri,höjden och bredden på olika pelare etc.Herr talman! efterfolkomröstningen deltog iett av EU:s s.k. toppmöten, Europeiska rådets möte iEssen i ordförandelandet . Utvidgningen motöst var en huvudfråga.Sverige har verkat starkt för att de baltiskaländerna associeras på samma sätt som de öst-och centraleuropeiska länderna. Det betyder att dedärmed inkluderas i skaran av kandidater för ettmedlemskap. Det är det viktiga här. På denna punktnåddes ett tillfredsställande resultat vid toppmötet iEssen. I slutdokumentet slås det fast att det för debaltiska länderna skall förhandlas fram ettEuropaavtal under det franska ordförandeskapet, dvs.under första halvåret . Detta innebär att deländerna nu är med i konkreta förberedelser somsyftar till ett medlemskap.Den klart viktigaste frågan på toppmötet varemellertid hur EU skall agera gemensamt för att klaraav arbetslösheten i . Den vitbok om tillväxtoch sysselsättning som lagt framlåg till grund för diskussionerna. Frånsocialdemokratisk sida har vi lagt konkreta förslag irapporten i arbete, som utarbetades av engrupp med samtliga de europeiska socialdemokratiskapartierna med som ordförande.Per hävdar att det i själva verket bara varläckor, rykten och intressen från olika politiker somsade att man i förde fram budskapet attsysselsättningen var en viktig punkt. Det är återigenen del av den debatteknik som jag tidigare vände migmot. Det går faktiskt att läsa det slutdokument somhar lagts fram från detta toppmöte. Där framgår detför varje läsare att sysselsättningen är den förstapunkten och att sysselsättningsfrågorna behandlasmera detaljerat än så gott som varje annan punkt idetta ganska rejäla slutdokument.Som första punkt slås fast att kampen motarbetslöshet och jämlika möjligheter för män ochkvinnor kommer att fortsätta att vara en uppgift avyttersta vikt för EU och medlemsstaterna.Man tar också fram åtgärder inom femnyckelområden, och konkret handlar det om följande:1. att förbättra möjligheterna för arbetstagarna atthöja sin kompetens genom t.ex. kompletterandeyrkesutbildning,2. att främja tillväxt som leder till fler jobb,3. att minska de kostnader som inte är direktalönekostnader, vilket skall ske i samarbete med bl.a.fackföreningarna,4. att gå från passiva till aktivaarbetsmarknadsinsatser och5. att ta ansvar för särskilda åtgärder för gruppersom drabbas hårt av arbetslösheten, dvs. ungdomar,kvinnor och äldre.Jag vill säga till att man i dettadokument inte tar upp frågan om en ökadlönespridning. Däremot fanns det - det är detintressanta - grupper som hade önskat det, men detkom inte med i dokumentet. Det visar i vilkenriktning som debatten gick.Ingvar drev kravet på att man islutdokumentet skulle ta upp jämställdhet mellan mänoch kvinnor. På en av sina presskonferenser sadestatsministern att han upplevde det som något av enkulturchock att vara på ett möte män. Detär vi ju inte vana vid numera i svenska politiskasammanhang. Det svenska kravet tillgodosågs. Det ären framgång. Vägen kan tyckas lång, menjämställdhetskraven växer nu snabbt i många länder iEuropa. Det är en av de mycket intressanta tendensersom vi kan se, och det är då viktigt att målsättningenär fastslagen. Det gör det lättare för oss att drivafrågorna.Sverige drev också aktivt sysselsättningspolitikenpå mötet. Det finns nu en gemensam insikt om attarbetslösheten inte kan lösas enbart genom enkonjunkturuppgång, utan det krävs aktiva åtgärder avregeringarna, enskilt och i europeisk samverkan. Dethar helt enkelt växt fram en ökande medvetenhet omatt behöver en ny ekonomisk politisk strategi,som bygger på gemensamma möjligheter. Toppmöteti var, som jag ser det, herr talman, ett steg i rättriktning.Anf. 33 PER () replik:Herr talman! Jag har också läst slutdokumentet. Idet finns en mängd vackra till intet förpliktande ordom kamp mot arbetslöshet. Det intressanta är att maninte i något annat lands massmedier har bedömt detsom ett intressant framsteg för svenskarbetslöshetsbekämpningspolitik. Man har insett attdet är tomma ord.Det konkreta, som gäller arbetslösheten, är attEMU-kriterierna skall genomföras. Jag vill frågaMats om accepterar det. SkallSverige nu anpassa sin ekonomiska politik helt ochhållet till EMU-kriterierna? Det är förödande försysselsättningspolitiken. Här blir det också fråga omännu ett löftesbrott. Under helafolkomröstningskampanjen förnekade ni nämligen attvi skulle vara bundna av att behöva anpassa oss tillEMU:s tredje steg. Här står det att vi är förpliktade attgöra det.När det gäller Västeuropeiska unionen tror jag attde flesta som lyssnade till hans trixande. Han säger att ingen kantvinga oss till medlemskap i . Det är ingen somhar påstått att det finns en formell möjlighet att tvingaoss. Men jag påstår att det är solklart att meningenmed ett observatörsskap är att det skall leda tillmedlemskap.Om har en annan uppfattning kanhan bara klara det på ett sätt, nämligen genom att härdeklarera att regeringen under inga omständigheterkommer att ta steget från observatörsskap tillmedlemskap. Kan vi få en sådan entydig deklaration?Kan vi åtminstone som ett minimum få ett löfte omatt det inte skall bli fråga om ett medlemskap utanföregående folkomröstning? Kan vi också få beskedetatt en folkomröstning skall anordnas om resultatet avregeringskonferensen? har självdeklarerat att den genomförda folkomröstningen integav mandat för ytterligare överstatlighet. Det kommermed all sannolikhet förslag om ytterligareöverstatlighet från regeringskonferensen. Kan vi få ettklart löfte om att det förslaget i så fall skallunderställas en folkomröstning i ?Anf. 34 Statsrådet ()replik:Herr talman! Det finns ingenting i det härdokumentet, Per , som står i motsatsställningtill vad den svenska förhandlingen har gällt. Det ärden svenska som skall fatta beslut om, närden tiden kommer, huruvida vi skall delta i det tredjesteget i EMU eller inte. Den punkten när det gällerEMU kvarstår självfallet så som jag har redovisat denhär i riksdagen.När det gäller VEU är det enligt mening uppenbartatt ett observatörsskap är viktigt för ett land som ärneutralt. Eftersom vi är neutrala är det av extra värdeför oss att få information i ett tidigt skede. Ett landsom bygger sitt försvar på neutralitet och militäralliansfrihet, så har det alltid varit i , har ettextra intresse av att informera sig. Därmed är det klarti svenskt intresse - även utifrån neutraliteten och denmilitära alliansfriheten - att vi informerar oss inomramen för ett observatörsskap.I mitt tal har jag talat om det som den svenskaregeringen eftersträvar, nämligen ett alleuropeisktsystem för säkerhetspolitiskt samarbete.