prot · GI0944 · 1994-12-16 00:00:00 — Vad vi har sagt och vad vi har ett kongress-beslut på från vår partikongress är att nivån skallåterställas till det finns samhällseko-nomiska möjligheter att göra detta.Förutsättningarna för denna återställning ökadenaturligtvis i och med valresultatet i september 1994.Om valresultatet inte hade blivit som det blev skulledet väl aldrig bli möjligt att återställa det här.Ingen har gjort någon utfästelse, , omatt vi skulle återställa detta till . Jag har lästigenom de debatter som har ägt rum i den här kamma-ren. Ingen har sagt att det skall återställas till 90 %omedelbart. Det är det beslutet vi har. Så fort sam-hällsekonomin medger det skall man göra på dettasätt.Jag kan trösta med att jag inte troratt det kommer något förslag här om att ersättningsni-vån i arbetslöshetsförsäkringen skall sänkas till 75 %.Det skulle nog ha varit bra om hade lästigenom vad arbetslöshetsförsäkringen innebär i för-hållande till övriga socialförsäkringssystem. Den ärnämligen inte alls utformad enligt de reglerna. Därförkan man inte säga att man skall göra förändringar iarbetslöshetsförsäkringen med hänvisning till att detär en socialförsäkring.Dan , jag väntar fortfarande på ett svar påfrågan om hur många som omfattas av det underverksom ni genomförde den 1 juli 1994.Anf. 84 () replik:Herr talman! svarade inte på dettvå frågorna jag ställde. Det handlar om hur manargumenterar för att skära ned i systemen och hurman betecknar det. När vi sänkte från till %var det ganska kraftfulla ordalag från den socialde-mokratiska oppositionen. Hur betecknar man det nunär man själv vill göra försämringar? Jag fick ingetsvar på det. Man bara glider ifrån frågeställningen.Den andra frågan är också ganska intressant. Vilkaär det som blir drabbade av försämringarna när 2,5miljarder skall dras in? Inte heller på den frågan gerJohnny något som helst besked.På en punkt ger han däremot ett ganska sensatio-nellt besked. Han säger att vad statsrådet sagt är helt ointressant. Det är ett av de två stats-råden i och som ansva-rar för regeringens samlade politik. Vad han har gjortför utfästelser innan valet är ointressant enligt JohnnyAhlqvist. Det är ett verkligt memento för framtidenom vad som kommer att sägas av socialdemokratiskaföreträdare innan ett val och om vad som kommer attgälla efter ett val.Anf. 85 () replik:Herr talman! Om jag tolkade rätt sa-de det nuvarande statsrådet detta långt före valet. Dåär det bara att konstatera att när gjordedetta uttalande i var han fak-tiskt inte statsråd i en socialdemokratisk regering. Detkanske är skillnad på om man gör utfästelser på detviset. Vad jag sade är att jag inte kommenterar hansuttalande. Jag tycker inte heller att det har med denhär debatten att göra.När det gäller sänkningen från till 80 %finns det en historia bakom, varför vi nu inte kan gå utoch säga att vi skall återställa det här. Som jag sadetill var det då mellan 9 och 10 miljar-der i underskott i Arbetsmarknadsfonden. är det50 miljarder. har ytterligare 100 000människor blivit arbetslösa i det här landet. Om vihade fått gehör för förslagen vid de förhandlingar somIngela och jag hade med borgerliga företräda-re, där även parti var involverat , hadevi kanske inte haft den här utvecklingen i Arbets-marknadsfonden.Jag ber om ursäkt om jag glömde besvara denförsta frågan om ideologin bakom att man skär i sys-temet. Vi protesterade när ni gjorde ommöbleringar iekonomin, eftersom ni utgick från helt andra utgångs-punkter än ett socialdemokratiskt tänkesätt. Ni gjordemånga besparingar och införde lättnader för högin-komsttagare i det här landet. Ni sänkte skatten fördem som redan hade mycket, medan ni skärpte situa-tionen på alla områden för dem som redan var utsattai samhället. Det kanske är en helt annan ideologiskinriktning bakom den politik vi har jämfört med denpolitik som kds representerade i den borgerliga rege-ringen.Anf. 86 ():Herr talman! Jag vill inte förlänga debatten ytter-ligare. Jag vill endast förtydliga mitt tidigare anföran-de med att yrka bifall till mina reservationer 2 och 9.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )6 § Vissa livsmedelspolitiska åtgärder vid ettmedlemskap i unionenFöredrogsjordbruksutskottets betänkande1994/95:JoU7 Vissa livsmedelspolitiska åtgärder vidett medlemskap i unionen (prop.1994/95:19).Kammaren biföll utskottets framställning om attärendet fick avgöras efter endast en bordläggning.Anf. 87 ():Herr talman! Det betänkande vi skall debat-tera berördes av många talare under onsdagskvällensEU-debatt. Men det finns starka skäl att ta upp defrågorna igen med utgångspunkt från det betänkandevi nu har framför oss. Jag vill emellertid först yrkabifall till reservationerna 1, 4 och 6 och i övrigt tillutskottets hemställan.För några år sedan var inbjuden tillSmåland av organisationen , som villevisa oss exempel på den unika miljö som finns iskogs- och mellanbygder i Syd- och Mellansverige.Det är ett odlingslandskap med mycket högt bevaran-devärde.Vi besökte en gård med mjölkproduktion näraVimmerby. Det framgick mycket klart att jordbrukar-familjen var tveksam till om den i längden skullekunna fortsätta verksamheten och kunna hålla markenhävdad.Det här var i hemtrakter. Honvar själv med under det här besöket. På sitt mycketrättframma sätt gjorde hon klart för alla att hon intekunde acceptera att gården blev skog.Många som var med på den här resan, inte minstsocialdemokraterna, gjorde långtgående uttalandenom ett levande och öppet landskap. Bevarandet avjordbruket tror jag för alla som deltog framstod somen viktig del i en framåtsyftande miljö- och jord-brukspolitik.Därför måste jag säga att jag blev glad när vi iEU-förhandlingarna lyckades få avsevärda medel frånEU för att hjälpa oss att nå upp till den här målsätt-ningen att bevara det öppna landskapet, inte minst iområden där det öppna landskapet uppenbarligen ären bristvara.Vi kunde disponera närmare 1,5 miljarder kronorfrån EU för detta ändamål. Dessa medel skulle inteenbart räcka till att stötta vårt traditionella Norrlands-stöd utan även till en rad miljöinsatser i Syd- ochMellansverige.Socialdemokraterna uttryckte i början sin till-fredsställelse över förhandlingsresultatet, bl.a. genomMats . , när förhandlingsresul-tatet blev klart, har socialdemokraterna börjat svävapå målet och vill nu inte fullt ut utnyttja den hjälp somvi får från EU till att göra mycket angelägna miljöin-satser. På grund av den svenska medfinansieringenhar vi , enligt dem, inte råd att ta emot dessa medelfrån EU. Jag är övertygad om att detta är en felsyn.De medel som vi själva satsar kommer så småningomtillbaka till statskassan när den aktivitet som skapasleder till förbättringar i ekonomin på många områden.Totalkalkylen bör kunna bli starkt positiv. Dessamedel bör också kunna leda till goda miljöeffekteroch en ny alternativ sysselsättning på gårdarna.När jordbruksutskottet besökteBayern i södra fick vi många bevis på vil-ken positiv effekt som stöd av den här typen kan ha.Det handlar faktiskt i de flesta fall om att man betalarför kollektiva nyttigheter i form av ett vackert land-skap, som alla har glädje av. Det kan vara rimligt atten ersättning utgår för detta.Stora delar av det öppna landskap som vi svenskarvärdesätter så högt, inte minst i skogs-och mellanbygder, hade kunnat skyddas genom dets.k. bärkraftsprogrammet, som skisserades i den förraregeringens EU-proposition. Det hade varit fullt möj-ligt att genomdriva i EU, eftersom det var väl anpas-sat till förhandlingsresultatet. Men förhandlare frånden nya regeringen, som smyger in i med tvekan i argumenteringen, rönersjälvfallet ingen framgång.De första indikationerna på bristande intresse frånregeringens sida i dessa förhandlingar har vi fått i denproposition som regeringen har lagt fram. Där talasdet bl.a. om tveksamhet från sida.Med den utgångspunkt som man hade är den reaktio-nen högst naturlig.Det framstår också som egendomligt att socialde-mokraterna vill öka Norrlandsstödet men inte villsläppa fram ett liknande stöd i områden med produk-tionsförhållanden som i hög grad liknar dem i stödom-råde 1-4 i Norrland.Man har dock gjort en viss reträtt i samtalen medVänstern. Man gör därför ett tillkännagivande i dettabetänkande om stöd till vall och betesmark.Trots detta har jag full förståelse för den kändemiljödebattören stora besvikelse översocialdemokraternas agerande i den här frågan. Hankommer säkert ihåg de stolta deklarationerna vid detbesök i som jag talade om. Han var enav våra värdar.Herr talman! I fråga om ekologisk odling, somsocialdemokraterna har låtsats vara mycketintresserade av, stänger man möjligheten att börjaodla ekologiskt på en del av gården. Man stängerdessutom det program som kan vara ett första stegmot en ekologisk odling, det resursbevarande jordbru-ket med en minskad gödselmedelsanvändning osv.Det är en möjlighet att lära sig och eventuellt gå vida-re. Det finns en omfattande rådgivning i medden här inriktningen. Den kommer att visa sig varameningslös när det finns ett krav på att hela gårdenskall ställas om. Den utveckling som vi har haft motstörre arealer i ekologisk odling kommer att försenasoch förhindras. Skillnaden mellan tidigare stolta dek-larationer och det praktiska handlandet blir av-grundsdjup.En annan fråga som tas upp i det här betänkandetär skatten på gödsel- och växtskyddsmedel. Regering-en föreslår betydande höjningar. Man hänvisar tillmiljöargument. Enligt mitt sätt att se är det felaktigt.Läckaget från jordbruksmarken till vattnet kommerframför allt från användningen av djurgödsel.Anna gjorde ett häpnadsväckandeuttalande om att den borgerliga regeringens föränd-ring av regleringsavgifterna på detta område skulle hamedverkat till algblomningen i . efter hennes uttalande visade det sig att detberodde på någonting helt annat, nämligen på över-gödningen av fosfor. Det berodde alltså inte alls pånågot kväveläckage. Fosfor kommer framför allt frånofullständigt renade reningsverk, huvudsakligen ibaltstaterna. Det framgår mycket väl av den statistiksom vi har.Om man tog bort hela det svenska jordbruk somavvattnas ut i och planterade åkrarna medskog skulle vi kanske efter en 5-10-årsperiod kunnaminska kväveutsläppen med i storleksordningen 1procent. Detta visar att argumentationvar fullständigt felaktig.Dessutom är vi mycket irriterade över att den härfrågan inte remitteras till Lagrådet. Man bryter nämli-gen ett normalt gödselår. Den här skatten införs på ettsådant sätt att det hade varit rimligt att låta Lagrådettitta på den tekniska utformningen av förslaget.Jag vill i detta sammanhang också peka på att in-vesteringar i våtmarker är den absolut effektivaste ochbästa metoden om man vill göra någonting åt kväve-läckaget i havet. Det är en både billig och bra metod.Peter kommer att belysa det när-mare litet senare i dagens debatt.Till sist vill jag ta upp det särskilda yttrande somvi moderater - och även andra borgerliga i utskottet -har i samband med regeringens beslut om prisorternär det gäller inlösen av spannmål. Enligt vårt sätt attse är det ett ensidigt agerande från regeringens sida attbestämma att det skall vara 4 prisorter i stället för de30 som var skisserade i EU-propositionen. Detta är ettallvarligt åsidosättande av den samrådsplikt som gäl-ler i EU-frågor och som har varit en bärande principunder . Detta var uppe hos EU-delegationenoch föranledde en stark kritik från delegationens sidagentemot regeringen. Den kritiken är helt korrekt.Man har på ett flagrant sätt brutit mot det som harvarit överenskommet i den här frågan.Det är allvarligt att man har gjort så här just pådetta område. I själva verket är jordbruket en sektorsom behöver arbetsro och som inte ärbetjänt av den typ av ingrepp som har gjorts i det härbetänkandet och det som vi behandlade för ett pardagar sedan.Anf. 88 ():Fru talman! Vi fortsätter med debatten omjordbrukets förutsättningar i ett EU-perspektiv och deregler som skall gälla i det sammanhanget. Meningenvar att allt detta skulle behandlas , men ef-tersom det var litet besvärligt i jordbruksutskottet atthitta majoriteter för olika förslag drog arbetet ut påtiden. Därför har vi fått dela upp ärendet på två tillfäl-len.Det är ganska bra att starta den här diskussionen iAstrid , som gjorde.Det betänkande som vi skall fatta beslut om rörtill en stor del skogs- och mellanbyg-der. Det rör också och miljösituationen i vårlandsbygd.Av det här betänkandet kan vi läsa ut att det finnsstora bekymmer och farhågor i fråga om vart det härleder. Vi vet fortfarande inte vad det blir av det här.Det vet vi först när regeringen har bestämt sig för omman vill satsa några pengar eller inte. Jag kommertillbaka till en del frågor kring detta litet längre fram.I onsdags tog jag upp jordbrukets roll i samhället.Det förtjänar att upprepas att svenskt jordbruk är enviktig del av det svenska näringslivet och det svenskasamhället.Svenskt jordbruk förser de svenska konsumenternamed bättre mat än vi kan få tag i på annat sätt. Det ärjordbrukets förtjänst att vi har ett öppet landskap.Vill vi skapa ett samhälle med kretslopp, med nyaprodukter som är biologiskt framställda och som ärmöjliga att hantera i ett ekologiskt kretslopp, är detjordbruket som är råvarubasen. Då måste vi ha ettintakt jordbruk som kan fungera.Vill vi bevara växter och djur då måste ocksåsambanden mellan olika typer av landskap fungera iSverige. I annat fall kommer vi inte att ha det.Vill vi ha en levande landsbygd då krävs ett jord-bruk som lever. Jordbruket är ryggraden i väldigtmånga av våra bygder, inte minst de bygder som ärberoende av att kunna få ett LFA-stöd eller ett miljö-stöd. Det är där det här skulle få så stor betydelse.Jag tog också upp det globala ansvar vihar. Jag skall inte gå närmare in på det , men jagskulle vilja säga att svenskt jordbruk har en samhälls-ekonomisk betydelse. Den produktion svenskt jord-bruk presterar ligger i storleksordningen 30 miljarderkronor.Av det här får för all del bonden inte behålla såmycket för sin egen lön och för att förränta det kapitalhan investerat. Den delen har minskat de senaste årenoch ligger nu under 2 miljarder. Det blir en ganska lågtimpeng.Jag sade att jordbruksministern var påväg att halvera bondens lön. Mycket tyder på att så ärfallet, det är t.o.m. mycket värre. Jag talade med enbonde som innevarande år hade en ersättning försitt arbete i företaget på ungefär 100 000. Med deskatter, fastighetsskatter och annat, och med de reglersom man nu skapar så kommer det nettot att inte blimer än 40 000 , med samma förut-sättningar i övrigt. Så mycket slår det.Jag har här faxmeddelanden från länsstyrelserna iVärmland och i där man har beräknat hur dethär kommer att slå inom område 4 på en besättning avmjölkkor. Med 18 kor kommer de ändrade reglernaatt innebära att man förlorar 4 000 kronor.Förlusten blir begränsad därför att det höjda arealstödsom man nu slätar ut kan ge en viss ökad inkomst.Men för den som har 35 kor blir det enligt dennaberäkning en minskning av . Dåskall vi veta att det överskott man hade dessförinnaninte heller var särskilt stort. Man har inte så mycketatt ta av.Detta är alltså officiella beräkningar som gjorts avstatliga myndigheter, och de är mycket bekymrade fördet här.Mot den bakgrunden tycker jag att det hade varitviktigt att få igenom det avtal som fram i och som han också skreven proposition på. Den gav möjligheterna att utnyttjadet regelverk som finns inom EU och på det sättet gesvenskt jordbruk en bättre lönsamhet och bättre förut-sättningar att leva upp till de krav och de mål somfinns på det här området.I det här sammanhanget skulle jag vilja ställa någ-ra frågor till , som företräder Socialde-mokraterna här i dag.När det gäller miljöstödet var den förra regeringens förslag på en total ram av2,8 miljarder, där hälften betalades av EU. Socialde-mokraterna har i sitt förslag plockat bort det mesta avdetta. Det är mindre än en miljard kvar, totalt sett, omman skall döma av det som är skrivet.De vill ha kvar det bevarandeprogram för land-skapet som vi har . De vill ha kvar . Devill också ha pengar till ekologisk odling.För att få att ställa upp på den so-cialdemokratiska linjen har man lovat att det ocksåskall bli ett generellt arealstöd.Min fråga är: Skall allt detta rymmas inom dennaknappa miljard? Eller kommer ni i budgetpropositio-nen att plocka fram mer pengar? I så fall hur mycket?Till skulle jag vilja ställa frå-gan: Vad har Socialdemokraterna lovat er för att niskulle gå med på detta? Ni har väl inte tagit det här inblanco? Man skriver ju inte några rader i ett utskotts-betänkande och sedan är det bra. Ni måste ha fåttnågot löfte om att fylla det här med något av värde. Iannat fall tycker jag det är märkligt att ni har ställtupp på det. Det vore nyttigt och bra att få besked omden saken.Jag skulle också vilja fråga om LFA-stödet för delågproducerande områdena. I det betänkande vi i dagskall ta ställning till står det: Den förra regeringensförslag i proposition 19 om strukturstöd och s.k. LFA-stöd i skogs- och mellanbygder föran-leder i övrigt inga invändningar i utskottet.Har man inga invändningar mot det förslagetskulle det innebära att man betalade ut dessa djurstödsom finns förslagna i proposition 19, med i A-området900 kr per djurenhet, i B 540 och i C per dju-renhet, med de begränsningar som finns i förslaget.Är det rätt uppfattat? Kommer vi att ha ett LFA-stöd också i ? Det vill jag fråga IngeCarlsson.Jag vill också fråga om det ärså hon uppfattat den uppgörelse som har träffats medSocialdemokraterna.Om det skall finnas ett LFA-stöd i södra det finnas pengar till det i den budget somkommer att presenteras.När det gäller Norrlandsstödet är skillnaderna intesärskilt stora mellan de förslag som de båda regering-arna framlagt om man ser till nivån. Men det är enskillnad i konstruktion. Det socialdemokratiska för-slaget utger sig för att vara mer generöst. Men det ären felaktig beskrivning, eftersom man plockar in detgenerella arealstöd till spannmål som fanns också¨iden förra regeringens förslag, men där inte räknadesin.Detta kommer dessutom att leda till att spann-målsområdena i får en fördel framför övrigaområden. Frågan är om det var meningen med det härstödet.Jag skulle också nämna litet om ekologisk odling,därför att det är viktigt. Jag har den uppfattningen attde socialdemokratiska förslagen är negativa för denekologiska odlingen. Den utveckling vi har beslutatom i och som vi vill ha, den kommer inteatt ske.Fru talman! Jag vill med detta yrka bifall till re-servationerna 1 och 4.Anf. 89 ():Fru talman! skall vi då fortsätta debatten omhur vi som medlemmar i skall utforma jordbruks-och livsmedelspolitiken i Sverige.Jag har redan tidigare, både i motioner och i debat-ten , redovisat vår principiella syn på hur vivill att det skall utvecklas i och EU. Jagtänkte inte gå in på det så mycket , så att vi kan-ske sparar litet tid.Vi i har fått många telefonsamtaloch brev. I många fall möter vi en stor indignationöver att vi inte har ställt upp på den förra regeringensförslag, framför allt när det gäller det s.k. miljö-stödsprogrammet, eftersom nu gjort det.Iden tidigare debatten har förslaget från den förraregeringen framställts som ett under av klarhet ochsom ett stort steg framåt för miljön. Jag delar inte denuppfattningen. Förslaget är trots allt en kompromissav en fyrpartiregering, som har fått tummen ned förmiljöpolitiken i övrigt av SNF. var rubriken på SNF:s utvärdering av denborgerliga regeringens miljöpolitik inför valet.Jag har svårt att se att skillnaderna är avgörande ifråga om miljöengagemanget på jordbrukets område.I och för sig välkomnar jag vackra tal ommiljö. Jag hoppas att det talet speglar en förändring iModerata samlingspartiet. Jag är dess värre inte såsäker på att det gör det. har inte gjort sigkända för att vara några stora förkämpar på miljöom-rådet.Jag har också litet svårt att förstå eu-fori över förslagen. Det finns delar av förslagen somär bra. Dit hör t.ex. ökade satsningar på ekologisktjordbruk. Det finns en stor enighet på det området. Jagskall återkomma till det litet senare.Till det som är bra hör också de generella areal-stöden för vall och bete. Som finns de kvar som ett generellt stöd i stö-dområdena 1-4 och i skogs- och mel-lanbygder.Jag är inte särskilt imponerad över det s.k. ReKo-programmet, dvs. stöd till miljöåtgärder i det konven-tionella jordbruket.Jag vill citera vad remissinstanserna har sagt. Därframgår det av den borgerliga regeringens propositionföljande: "Kritik riktas mot förslaget till ersättning förresurshushållande konventionellt jordbruk. Länssty-relserna i , , och Dalar-nas län pekar på svårigheterna att kontrollera de åt-gärder som föreslås ligga till grund för ersättningen.Länsstyrelsen i anser denna del avresurshushållningsprogrammet i praktiken vara heltomöjlig att kontrollera medan avstyrker ersättningen. "Motsvarande och liknande synpunkter har jag fåttfrån många av dem jag har pratat med , både från miljörörelsen, LRF och enskil-da lantbrukare. Det är svårt att kontrollera dennafråga. Hur skall man kunna kontrollera en sänkning avt.ex. kvävegödslingen ?Jag är inte beredd att i dagens samhällsekonomis-ka läge stödja ekonomiska satsningar i miljardklassennär remissinstanserna har varit så tveksamma. Det ärvad det har handlat om i just den delen av program-met. Dessutom vet vi att bidragsfusket ärett stort problem i EU. Den anpassningen vill jag intemedverka till.Däremot är det viktigt att vi får till stånd verkligamiljöåtgärder i det konventionella jordbruket. Jagtycker att det är bra att regeringen skall återkommamed förslag för att vi sedan skall fatta ett beslut. Detinnebär inte att vi skall sitta och vänta på regeringen.Alla har ett ansvar att lägga fram bättre förslag till hurett konventionellt jordbruk skall inriktas mot ettkretsloppssamhälle på ett sätt som går att kontrolleraoch utvärdera och har miljöåtgärderna som utgångs-punkt, inte att utnyttja stödnivåerna.Jag förutsätter att alla partier lägger fram sådanaförslag under allmänna motionstiden.Jag skulle dessutom vilja utmana LRF och alla deandra som säger sig ha ett starkt miljöengagemang närdet gäller jordbruket. Jag gör det bl.a. mot bakgrundatt vi har fått många frågor om det skall beskäras i dedelfinansierade stöden. Till dem som ställer de frå-gorna säger jag: "Läs våra motioner. "Jag upprepar att principiella syn äratt de framförhandlade nivåerna skall utnyttjas. Menvi säger också att vi förbehåller oss rätten att göra enhelhetsbedömning när vi tar ställning till vårt samladebudgetförslag. Trots allt innebär medlemskapet i EUatt enbart stödet till spannmålsodling, oljeväxter ochproteingrödor är , dvs. mer än detsamlade stödet till jordbruket under innevarande bud-getår.Jag ställer fyra krav för att kunna utnyttja de delfi-nansierade stöden fullt ut. De innebär utmaningen. Jaglovar att jag är beredd att för räkningutnyttja varje framförhandlad krona i miljöstöd tillåtgärder i det konventionella jordbruket som uppfyllerbl.a. följande fyra avgränsade och kontrollerbara krav.De skall bidra till bevarandet och återställandetav den biologiska mångfalden.De skall bidra till att minska kväveläckaget.De skall minska överskottsproduktionen.De skall leda till nya jobb inom jordbruksområ-det.De tre första kraven uppfylls väl av de kriteriersom ställs inom ramen för EEG-förordningen2078/92, som berör miljöprogrammet. Punkten fyraom nya jobb ingår inte i de kriterierna. Men jag harsvårt att se att det finns invändningar mot att det ska-pas fler jobb inom ramen för jordbrukets miljösats-ningar.Ett väl genomtänkt och lättkontrollerat programför miljöstöd till det konventionella jordbruket skulleockså kunna bli ett viktigt bidrag från till enförändring i EU. Kom fram med förslag. Vi skalllyssna mycket noggrant på förslag från LRF och and-ra organisationer.Lennart Brunander ställde några frågor. Han villha en redovisning av vilket stöd vi har givit. Jag harinte stött regeringen med några tomma uttalanden.Men, , jag har redovisat vår prin-cipiella hållning i miljöstödet.