prot · GH0986 · 1994-04-12 00:00:00 — Vad jag inte vetär hur de 20 fallen har valts ut -- av tidningsartikelnfår man alltså intryck av att 20 fall har prövats.Sedan den nya lagen trädde i kraft har 399 fall varituppe till prövning i ienlighet med de nya reglerna. Hur jag än läserstatistiken kan jag inte finna att den omfattar just20 fall. Vad som är intressant är att en liten del avde 399 fallen gäller dömda som har begått merbagatellartade brott, dvs. brott som inte innebärstora risker för andra människor och inte hellerorganiserad brottslighet. 341 fall omfattar den s.k.riskgruppen. Om man jämför vad som har häntmed dessa 341 riskärenden jämfört med statistikfrån hela /93, är det intressant attnotera att fick halvtidsfrigivning /93, ochmindre än av de fall som avgjordes fram tillden enligt de nya reglerna.Anf. 67 ():Fru talman! Det är minst sagt intressanta uppgiftersom justitieministern lämnar. Det betyder kanskeinte att Svenska Dagbladets story faller, menrubriken ''Fångar friges fortfarande i halvtid''stämmer uppenbarligen inte.Som gammal journalist måste jag säga att det förmig är angeläget att den statistik somjustitieministern nu redovisar verkligen kommer itryck och uppmärksammas ordentligt, genom dentidning som har spritt dessa uppgifter, som är minstsagt alarmerande, oroande och förbryllande, ochsom som jag har skrivit om i min fråga.341 fall skulle alltså, om jag förstår det hela rätt,rendera två tredjedelar av strafftiden eller längreavtjäningstid, och skulle få kortare tid.Anf. 68 Justitieminister ():Fru talman! Jag känner inte till detaljerna. Vad jagkan stå för är att halvtid har beslutats för mindre än12 % av fallen. Merparten är satt på s.k.sexmånadersprövning. De fall som är aktuella är ettmindre antal långtidsdömda. Här finns inte ens demed som som har väldigt lång strafftid.Anf. 69 ():Fru talman! Jag vill säga tack för detuttömmande svaret och för att justitieministernmycket snabbt har tagit fram den här statistiken. Vihar nu kommit sanningen betydligt närmare än vadsom är fallet i den tidning som naturligtvis tog uppdetta i det bästa syfte, för att slå larm i den händelseuppgifterna var riktiga, vilket de inte var. Tack såmycket, justitieministern!Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1993/94:418 om användningav skattemedel för partipolitiskakonsultuppdragAnf. 70 Civilminister ():Fru talman! har frågat mig omjag är beredd att ta något initiativ för att tydliggörade bestämmelser som reglerar vad kommunalaskattemedel får användas till.Jag vill börja med att peka på bestämmelserna i 2och 4 kap. kommunallagen om partistöd och ompolitiska sekreterare. Bestämmelserna gerkommuner och landsting rätt att på visst sätt stödjade politiska partierna. Beslut om partistöd måstedock fattas av fullmäktige. Utöver detta harkommunerna och landstingen inte någon rätt attanvända kommunala skattemedel förpartiverksamhet.Även jag har uppmärksammat de uppgifter somkommit fram bl.a. i TV om att skattemedel använtsför rent partipolitiska uppgifter. Jag har emellertidinte någon möjlighet att bedöma riktigheten i dessauppgifter.Enligt min mening måste lagstiftningen tydligt angevad kommunala skattemedel får användas till.I den proposition om lokal demokrati somregeringen lämnade till för några veckorsedan tog vi upp vissa frågor som behöver utredasvidare. En av dessa frågor gäller det kommunalapartistödet. Jag anser att det i samband med ensådan översyn också kan vara lämpligt att se påbehovet av att förtydliga de bestämmelser somfinns om hur kommunala skattemedel fåranvändas i dessa sammanhang.Anf. 71 ():Fru talman! Jag vill tacka civilministern för svaret.Dock vill jag på en punkt påstå att civilministernverkligen har goda möjligheter att bedömariktigheten i uppgifterna. Det är nämligen så att enpartikollega till , ,tidigare verksam som kommunalråd i sakkunnig iKommunikationsdepartementet, är en av dedrivande bakom uppdragen för konsultföretaget.I såväl som kommunernaHelsingborg och , där ifrågavarandekonsultföretag har gjort omfattande partipolitiskakonsultinsatser, har budskapet från den moderata-kristdemokratiska ledningen varit: Pengarna ärslut! Vi måste dra ned, spara, minska antaletanställda och privatisera. Tyvärr måste folk få liggai sjukhuskorridorer.Trots detta har det funnits miljonbelopp att betalaut till en åsiktsfirma för att övertyga landstingensoch kommunernas invånare om att nedrustningenav vården är bra och hälsosam.Konsulttjänsterna har bestått av tal, politiskadokument och strategier. I spenderades25 av skattepengar på ett tal tillfinanslandstingsrådet. Det handlade omjordbrukspolitik -- något som överhuvud taget inte sysslar med.Företaget har i många fall engagerats utan formellabeslut, utan anbudsförfarande och utanoppositionens insyn. Notorna har skrivits ut påkommunernas och landstingens skattebetalare.Delar civilministern inte uppfattningen att den somhar den politiska makten på olika nivåer har ettansvar som vida överstiger det ansvar man har fördet egna partiet? Finns det inte anledning attreagera om en politiker inte klarar av att skilja sinapersonliga åsikter och värderingar eller sinavänskapsband från det uppdrag väljarna har getthonom?Innebär öppningen i slutet av svaret, som är positiv,att civilministern i direktiven till utredningen ärberedd att klart slå fast att man inte får användakommunala skattemedel för partipolitiskpropaganda?Anf. 72 Civilminister ():Fru talman! Jag har ju ingen som helst anledning attförsvara eventuella felaktigheter på detta område.Jag konstaterar ändå att det ibland kan vara svårtatt skilja mellan rollen som partiföreträdare ochsom företrädare för kommun eller landsting.Kommunen kan mycket väl använda sig avkonsulttjänster.Det finns en gråzon mellan de uppgifter som manhar som partipolitiker och som kommunalförtroendeman. Därför är det viktigt att dessagränser reds ut -- det tycker jag verkligen -- så attdet klart kan anges vad skattemedlen får användastill. Det är möjligt att gränserna kan förtydligas pårättslig väg, och det är det som vi skall se efter närvi ser över partistödet i övrigt. Men jag tycker ocksåatt det handlar mycket om personligt omdöme hospolitikerna och om att frågorna tas upp till debatt.Det kan vara ett minst lika bra sätt att komma tillrätta med problem av den här typen. Därför är detangeläget att debatten hålls levande.Anf. 73 ():Fru talman! Jag skulle kanske kunna få enprecisering av frågan om ifall det klart och tydligtverkligen kommer att utsägas i direktiven det somcivilministern avslutade med att positivt antyda.Här är det fråga om klara gränsdragningar.Helsingborgs kommuns informationsbudget hart.ex. överskridits med efter det attflerpartiledningen har anlitat detta konsultföretagför att propagera för sina privatiseringar ochbesparingar.Sedan finns det också en moralisk aspekt som jagtycker att särskilt somkristdemokrat bör lägga på minnet. Politikenreduceras från det intellektuella samtaletsgemensamma beslutfattandets konst till en varasom prackas på människor med hjälp avmanipulativ marknadsföring. I de fall som jag harbeskrivit och belyst är det helt klart fastställt, vilketInger kan förvissa sig om genomkontakter med sin partikollega, att man haröverskridit gränsen för det anständiga och detekonomiska ansvarets gräns. Jag är som sagttacksam för en precisering av om det blir klaradirektiv till denna utredning.Anf. 74 Civilminister ():Fru talman! Jag vet inte om det är så, attkristdemokrater skall ha monopol på etik ochmoral inom politiken. Det vill vi nog inte ha. Jaghoppas att den skall finnas spridd i samtliga partier.Jag vet att det som hände i har prövats.Det har skett en polisanmälan, en kommunalrevision osv. Fallet har alltså prövats rättsligt. Omjag har förstått saken rätt, har denna prövning intelett till några anmärkningar. Det är den uppgift somjag har fått.Jag säger mycket tydligt i mitt svar att jag tycker attdet finns anledning att förtydliga reglerna. Det ären utredning om partistödet på gång. I sambandmed denna kommer jag att se till att man också seröver dessa regler.Anf. 75 ():Fru talman! Jag vill gärna bekräfta förcivilministern att det har förekommit anmärkningarnär det gäller Helsningborg. Det är fråga omrevisionsanmärkningar ochåterbetalningsskyldighet. Detta är en sida av saken.Eftersom det har skett en omfattande sådanverksamhet, är det viktigt att det kommer med ettförtydligande -- och jag tar fasta på det -- idirektiven till utredningen, så att man klart skallkunna skilja ut vad som är en uppgiftoch vad som skall falla på partikassorna.Jag anser inte att kds har monopol på moralen. Jagtycker ändå att det förpliktar ibland när man lyfterfram sådana här saker. Som exempel kan jag nämnaatt enligt detta företag måste politiker, nämnder,styrelser och partiorgansiationer förses med ettkvalitativt säljmaterial. Om man har den synen påkommunal verksamhet, är det lätt att förstå att manofta överskrider gränserna, vilket är det som harlett till dessa komplikationer.Jag hoppas nu att det här skall gå snabt, attdirektiven skall bli tydliga och att det ifortsättningen skall innebära att den här typen avpolitiska propaganda på skattebetalarnasbekostnad undviks.Anf. 76 Civilminister talman! Jag vill gärna upprepa att det islutändan måste handla om politikernas omdömen.Det går aldrig att utforma regler så tydligt att intedet personliga omdömet får fälla utslaget.Det är viktigt att vi har förtroende för att vårakommunala politiker kan hantera detta. Vi skallalltså förtydliga reglerna, men det gäller att kunnahantera denna gråzon som alltid finns, så att maninte utnyttjar skattemedel till ren partipolitiskverksamhet. Men man kan utnyttja skattemedel föratt sprida information om verksamhet.Anf. 77 ():Fru talman! Det är alldeles riktigt. På den punktenär vi överens. Det är det personliga omdömet somskall stå i förgrunden och i första hand vara detavgörande. Men eftersom det nu är uppenbart attdet personliga, politiska och ekonomiska omdömethar brustit i så stor utsträckning, är jag tacksamöver och positivt inställd till att det nu kommerdirektiv till en utredning, som innebär att manockså från samhällets och den anslagsbeviljandemyndighetens sida -- det utgår ju statsbidrag tillkommunal verksamhet -- är beredda att säga: Hit,men inte längre.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1993/94:424 om taxering avskärgårdsfastigheterAnf. 78 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig närregeringen avser att framlägga förslag till ändradetaxeringsprinciper för bofasta skärgårdsbor som pågrund av utsikt över hav drabbas av avsevärt högrefastighetsskatt än fastlandsbor med liknandebostandard.Jag vill först påpeka att det inte är havsutsikten i sigsom ger upphov till att skärgårdsfastigheten får etthögre taxeringsvärde, utan att den har ett högremarknadsvärde än fastigheter i inlandet.Taxeringsvärdet är sedan grund för uttaget avfastighetsskatt. Effekter av detta slag, att villor somi och för sig är likvärdiga föranleder olika högfastighetsskatt, kan uppkomma i flera situationer.Det vanligaste fallet torde vara att en villa belägeni en större tätort är åsatt ett högre taxeringsvärdeän en motsvarande villa på en mindre ort eller iglesbygd.Regeringen har tillsatt två utredningar som har iuppdrag att ta ställning i olika frågor som rör denstatliga fastighetsskatten ochskärgårdsbefolkningen.Den ena, , skallutreda reglerna för beskattning av fastigheter. Iuppdraget ingår att utreda de principiellautgångspunkter och syften som bör ligga till grundför beskattningen av fastigheter. Uppdragetinnefattar även att lämna förslag på förändringar avbeskattningen och belysa dessa utifrån bl.a.regionalpolitiska effekter.Den andra, Utredningen om förutsättningarna fören levande skärgård, har i uppgift att kartläggaförutsättningarna för en levande skärgård samtbedöma behovet av och föreslå de förändringarsom är angelägna för att underlätta bosättning ochföretagande i skärgårdsområden. I utredningensuppdrag ingår att se över de problem med högataxeringsvärden och därmed ökad skattebelastningsom påpekas från olika håll.Utredningarnas betänkanden kommer attpresenteras . Jag vill inteföregripa resultaten av utredningarna. I sambandmed beredningen av dessa kommer ställning att tastill principerna för fastighetsbeskattningen och dåockså till frågan om det finns anledning att vidtasärskilda åtgärder för t.ex. skärgårdsfastigheter.Anf. 79 ():Fru talman! Tack för svaret. Jag är medveten omatt skatteministern känner till detta problem, inteminst med tanke på det skärgårdsting som BoLundgren som riksdagsman deltog i för fem sex årsedan, då han blev attackerad. Skatteministerningav vissa förhoppningar, men det har inte häntnågonting . Därför har irritationen iskärgården bara ökat. Det går numera inte envecka utan att tidningarna i Roslagen har artiklarom detta. Varje gång jag träffar skärgårdsbor, ochdet gör jag väldigt ofta, är de mycket irriterade. Deär irriterade, arga och ledsna. De undrar varför detskall råda en så stor orättvisa och om de måste flyttafrån sin hembygd.Jag skall nu föra vidare svaret till dessaskärgårdsbor. De får då veta att frågan utreds. Detär i och för sig positivt. Det kan kanske komma enlösning, vilket känns bra.Jag skulle ändå vilja fråga när det gäller denutredning som först omnämns i svaret, nämligenFastighetsbeskattningsutredningen: även diskutera frågan om huruvidafastighetsbeskattningen över huvud taget skall borteller om den skall finnas kvar?Min andra fråga gäller den andra utredningen: Vadbetyder ''''? Det frågar jag eftersommandatperioden snart är slut. Blir det enproposition ? Är det möjligt att säganågonting om detta?Anf. 80 Statsrådet ():Fru talman! Mandatperioden är alldeles för kort.Det är därför som den kommer att förlängas medett år. Sedan har vi på oss att vidtaförändringar både i det ena och i det andraavseendet. Själv har jag för avsikt att göra allt vadjag kan för att jag skall ha den möjligheten också ifortsättningen.Jag vet inte exakt hur tidsplanen är avsedd attkunna fullföljas, men det är ganska svårt att hinnamed en proposition under våren.Det problem som vi, och de allra flesta länder, härhar är att man bygger taxeringsvärdesberäkningenpå ett marknadsvärde. Marknadsvärde existerarmed utgångspunkt från köpeskilling och annat. Detfinns en tendens att vissa områden blir meraattraktiva än andra, och det blir ett högremarknadsvärde.Man kan diskutera om det är taxeringsvärdet i sigsom är problemet, eller om det är de skattereglersom knyter till taxeringsvärdet. I grunden har bådejag och mitt parti hävdat att det i grunden ärskattereglerna som det är fel på. Vi har ocksåvidtagit åtgärder som gynnar skärgården, inte minstföretagarna i skärgården. Vi har slopatförmögenhetsskatten på arbetande kapital. Vi hartagit bort skogsvårdsavgiften till den del den harvarit en belastning. De har varit anknutna tilltaxeringsvärdet.När det gäller fastighetsskatten är utredningen intebara oförhindrad utan har också fått till uppgift attta upp frågan om vi över huvud taget skall hafastighetsskatt, eller om man på något annat sättskall ta hänsyn till villafastigheter -- om vi ser påbosidan -- i jämförelse med annat boende.Det finns all möjlighet att i samband med attFastighetsbeskattningsutredningen presenterar sittbetänkande ha en debatt kring hur den beskattningbör vara utformad som gäller eget boende.Anf. 81 ():Fru talman! Taxeringsvärdet på fastigheten är avintresse när vi säljer eller köper en fastighet. Menfrågan är vad det får för konsekvenser förpensionären som bor in en fastighet med havsutsikteller för skärgårdsbonden som ofta har en ganskalåg inkomst och som får en förhöjd fastighetsskatt --den kan faktiskt fördubblas. Det vet jag attskatteministern är medveten om.Jag hängde upp mig på uttrycket ''''. Ärdet , , i den här månaden?Anf. 82 Statsrådet ():Fru talman! Vad gällerFastighetsbeskattningsutredningen rör det sig omnågra veckor, om inget oförutsett inträffar. Vadgäller kan jag inte bedömadet -- den ligger inte under mitt beredningsområde.De problem som finns vad gällerskärgårdsfastigheterna gäller alltså bostäder,ingenting annat, men det är nog så besvärligt. Detgäller alltså inte fastigheterna i övrigt, om det t.ex.är jordbruksfastigheter. Det kan vara viktigt attkomma ihåg.Vi har samma problem i andra attraktiva områden,som i vissa områden i ,exempelvis . Det har varit en delupprörande exempel i medierna på vilka effekterdet kan få för den som köpte fastigheten för längesedan och som så att säga bara bor kvar. Jag ser detsom ett problem.Men det finns också problem med att hittalösningar. Om man skulle välja det som vi hardiskuterat, att ändra reglerna för hur markvärdettas upp vid fastighetsbeskattningen, skulle markenlätt kunna intecknas och kapitaliseras i envärdeuppgång generellt. Vid nästa taxering skulleman åter vara uppe i ett värde som andra varberedda att betala. Det är alltså ett mycketbesvärligt problem att hantera utan att man fårsamma effekt senare.Anf. 83 ():Fru talman! Jag är väl medveten om att det är ettbesvärligt problem. De flesta man talar med förstårdet när vi ser på frågan på ett seriöst sätt.Jag ber att få tacka för ett i huvudsak mycketpositivt svar.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1993/94:438 ombeskattningen av bilförmånAnf. 84 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omjag har för avsikt att föreslå ändringar i reglerna ombeskattning av bilförmån när bilen är elleräldre.Som bakgrund till frågan vill jag först nämnaföljande.Bestämmelserna om beskattning av bilförmånändrades . I korthet innebärändringarna följande.-- Bilförmånens värde beräknas med utgångspunktfrån nybilspriset för årsmodellen för bilar som ärhögst och inte som tidigare från nybilsprisetför senaste årsmodellen av förmånsbilen.-- Det s.k. fribeloppet på förextrautrustning slopades.-- Det fasta beloppet vid beräkning avförmånsvärdet sänktes från 0,8 till 0,7 basbelopp.De övre och undre gränserna för förmånsvärdetsänktes från till resektive till .-- Vidare infördes jämkningsmöjligheter förpersonbilar som har karaktären av arbetsredskapoch när körningen i tjänsten är omfattande. Ombilen endast använts i ringa omfattning, dvs. högstett fåtal tillfällen och en sammanlagdkörsträcka på högst , är förmånen skattefri.-- Såvitt avser s.k. sexårsbilar skall värdet beräknasmed utgångspunkt från av ett uppskattatnybilspris för beskattningsårets årsmodell av devanligast förekommande bilarna ägda av juridiskapersoner. skulle värdet beräknas medutgångspunkt från nybilspriset för de vanligastförekommande bilarna.De förändringar som genomförts innebär främstlättnader i beskattningen för dem som har bilensom arbetsredskap och som kör mycket i tjänstensamt för dem som nästan inte använder bilen alls.Dessa lättnader har varit angelägna att genomföraeftersom den schabloniserade beskattningen slagithårdast mot dessa grupper. Ändringarna avbilförmånsreglerna har skett inom en givenstatsfinansiell ram. Syftet har varit attförändringarna totalt sett skall vara statsfinansielltneutrala.Några större ändringar i förmånsvärdetuppkommer knappast heller i förhållande till deäldre reglerna för olika bil- och årsmodeller. Detgår dock aldrig att undvika att regelförändringarinom en given finansiell ram leder till att vissa kanfå en något förmånligare beskattning och andra ennågot oförmånligare än enligt de tidigare reglerna.Som påpekat kan de nya reglernai några fall leda till höjda förmånsvärden för äldrebilar. Detta beror bl.a. på den tidigare nämndaförändringen att det genomsnittspris som enligthuvudregeln ligger till grund förförmånsberäkningen för s.k. sexårsbilar numeragrundas på ett genomsnittspris av de vanligastförekommande företagsägda bilarna. Det finnsockså en alternativregel där förmånsvärdet grundaspå nybilspriset för årsmodellen i stället för nämndagenomsnittspris. Den begränsningsregel som gällerför yngre bilar om att förmånsvärdet inte fåröverstiga av nybilspriset gäller emellertid inteför sexårsbilar, eftersom omotiverat lågaförmånsvärden då skulle uppkomma.Enligt min mening är de förändringar som gjortsbeträffande förmånsvärderingen av äldre bilarmotiverade för att inte dessa bilar skall bli mergynnsamt behandlade än nyare bilar. Av bl.a.miljöskäl är det olämpligt att reglerna har en sådanutformning att äldre bilar gynnas framför nya.I den proposition som regeringen lade fram i höstasmed förslag till nya regler om beskattning avbilförmån aviserades att bilförmånsbeskattningenpå nytt skulle ses över. En sådan översyn pågår förnärvarande inom . Jag är inteberedd att nu föreslå några ändringar i de aktuellareglerna, som ju endast varit i kraft under drygt tremånader. Reglerna om beskattningen avsexårsbilar kan dock komma att ses över i sambandmed det pågående beredningsarbetet, om detskulle visa sig att de ger upphov till effekter sominte är rimliga.Anf. 85 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret. Inledningsvis kan jag säga att jag håller medom den bakgrundsbeskrivning som statsrådet hargivit, att de förändringar som vidtagits, inte minst ifråga om synen på bilförmånen och bilen somarbetsredskap, har lett till betydande förbättringar.När det gäller sexårsbilarna har jag förstått att detuppkommit effekter som inneburitskattehöjningar. Principen förförmånsbeskattningen skall självfallet vara attskatten skall motsvara de kostnader som denenskilde förmånstagaren skulle ha haft om han ellerhon själv hade fått svara för dem. Det som kanuppfattas som litet orimligt är naturligtvis attkostnaden när bilen blir äldre, från sex till ,inte ökar men skatten ökar i vissa fall.I statsrådets svar finns en öppning i den sistameningen. Först en följdfråga: Delar statsrådet minuppfattning att det är en viss orimlighet i att det blirdyrare när tjänstebilen blir men att det inteskulle bli en motsvarande kostnadsökning om manhade haft bilen privat?Anf. 86 Statsrådet ():Fru talman! Det finns i varje schabloniserat systemalltid problem. Skulle man gå efter det rimligastesystemet att beskatta, skulle man få gå efter varjeexakt kostnad för varje enskild bil för den exaktakörsträckan i tjänsten. Det skulle leda till enoerhörd kontrollapparat, vilket naturligtvis ärorimligt.Den andra extremiteten är en schablonbeskattningdär man över huvud taget inte tar någon hänsyn tillvare sig vilken bil det rör sig om, hur mycket detkörs eller hur gammal bilen är. Någonstans mittemellan måste vi ligga med någorlunda jämkning,så att vi har ett hanterbart system där man ändåutgår från rimliga principer.Vi skall också se på hur tjänstebilar i realitetenfungerar. Det är framför nyare bilar det rör sig om.Det finns ett miljöintresse att i varje fall intestimulera användning av äldre, ur miljösynpunktsämre, bilar. Mot den bakgrunden tycker jag igrunden att avvägningen, med det skatteuttag somnu gäller, är förhållandevis rimlig vad gällerbeskattningen av de nyare och äldre tjänstebilar.Anf. 87 ():Fru talman! När förändringen genomfördes, varman då på medveten omeffekten avseende bilar som är eller äldre?Anf. 88 Statsrådet ():Fru talman! Vi på ärför det mesta medvetna om vad vi gör.Anf. 89 ():Fru talman! Jag är på det klara med att BoLundgren vet vad han vill. Men i det här fallettycker jag att hans vilja går i fel riktning. Svaret hardock varit klargörande.I anslutning till den öppning som statsrådet lämnari svaret om att det pågår ett beredningsarbete villjag ställa följande frågor: Hur ser tidplanen ut fördet arbetet? Vilka förhoppningar kan vi fästa vid attjust denna fråga kommer att belysas i det arbetet?Anf. 90 Statsrådet ():Fru talman! De förändringar som vi nu vidtagit hargått i riktningen att möjliggöra bilen som redskap,för att man skall kunna använda bilen för resor itjänsten och mindre för privatkörning utan orimligakonsekvenser. Denna förändring är nödvändig ochbra.Vi hade en debatt om huruvida man skulle kunnatgå vidare och åstadkomma ännu störreförändringar, en debatt som präglades av huruvidadetta skulle bli krångligt eller besvärligt. Vi har lagttvå restriktioner för eventuella förändringar.