prot · GI0916 · 1994-10-27 00:00:00 — Det är då viktigt att vi i våraegna strävanden är klara över att EU inte får bli någonsorts fort, som uppfattas som mera riktat utåt, motandra, än just som en utvecklingsmöjlighet, bl.a. i detalleuropeiska perspektivet men också i förhållande tillomvärlden i övrigt.Det är självklart att en del av de spänningar ochmaktkamper som försiggår på det internationellaplanet har sin grund i att vi ibland har en tendens attse de rika områdena som konkurrerande - de är ocksåkonkurrerande. Frågan är om vi som politiker skall gåmed på den uppställningen och hur mycket vi kangöra för att detta skall bli ett konstruktivt samarbete.Jag tänker främst på de tre viktiga områdenaNordamerika, och Östasien.Det är självklart att EU måste värna den globalafrihandeln. Vi anser att tullar bör sänkas ochimportkvoter tas bort. Det måste vara en svensksträvan. Självfallet måste de fattigaste ländernasintressen och miljökraven tas till vara. somEU-medlem måste motarbeta protektionism ochfrämja bättre villkor för de fattiga länderna. Sverigebör verka för att sociala hänsyn och miljöhänsyn försin i den nya världshandelsorganisationen . Det arbetet befinner sig i inledningsskedet.Det finns mycket kvar att göra för att verkligen få ennågorlunda likvärdig behandling av sociala hänsynoch miljöhänsyn i det sammanhanget. I annat fallkommer vi att se mer och mer diskussioner kringsocial dumpning och miljöproblem som ett hinder förhandel.Det är naturligtvis intressant och viktigt att andrahar börjat inse detta viktiga samband, dvs. om inteproblemen hanteras kommer vi att få en felaktigmotsättning dels mellan olika delar av världen, delsmellan olika politiska sakområden. Det gläder mignaturligtvis att delar dennaprincipiella uppfattning. Jag tolkar svaret påinterpellationen så.En av de grundläggande uppgifterna för framtidenär för som nation att medverka till att socialahänsyn och miljöhänsyn kan förenas med en frihandel.EU:s biståndspolitiska utveckling måste styras motde fattigaste länderna. Miljöhänsyn och främjande avutvecklingen av landsbygden måste betonasytterligare. Jag vill göra en sådan markering på denpunkten.Vi har inte så mycket motsättningar på det härområdet. Jag skall inte förlänga den här diskussionen.Vi vet att den konkreta handeln är tungrodd och svår.Jag utgår från att vi båda vill att EU skall kunnaanvändas som ett effektivare medel än vad vi självasom ensam nation kan klara i sammanhanget.Det fanns en formulering som jag måhändareagerade en aning mot. Vi talar om att integreramiljöhänsyn i handelsregelverket. Då talar regeringenom att anpassa för att underlätta samt att varapådrivande i analysen av relationen mellan handel ochmiljö. Jag utgår från att detta är början och att MatsHellström instämmer i mina krav.Det har väckts en serie interpellationer. När jag nutalar med i hans egenskap avutrikeshandelsminister vill jag säga att vi naturligtvisuppskattar att trots den korta svarstiden har vi fått svarpå fyra interpellationer. Vi har fått svar på dem i dag.Men det skulle vara bra om regeringen skulle kunnasvara på de andra interpellationerna förefolkomröstningen. Det är viktigt att vi i ,som en demokratisk aktion, är beredda att klartredovisa våra attityder för att underlätta svenskafolkets val.Anf. 44 ():Herr talman! Jag anmälde mig tilldebatten eftersom det ämne som diskuteras ärintressant och livsviktigt för hela vår värld, nämligenfrihandeln. I den mån frihandeln framöver intekommer att tillämpas, kommer framför allt de tyvärralltför många fattiga länderna att råka ut för enormaproblem. De kommer aldrig att klara sig ur sin mycketbesvärliga situation.Denna fråga handlar också om EU. Jag är välmedveten om, herr talman, att EU inte innebärparadiset. Men min uppfattning är att vi snabbtkommer att närma oss den raka motsatsen om det blirett nej till EU den 13 november.Skälet till mitt inträde i debatten är följande. Nuhar de som säger nej till EU sagt att EU är någonform av Festung . EU skall skyddas mot denfattiga tredje världen. I stället vill de införainternationella överenskommelser långt förbi Europasgränser för att motverka det negativa i ett EU-medlemskap. I och med att det finns en vänsterpartistmed i dagens debatt vill jag fråga följande. Det går attkontrollera i protokoll: sadeför inte så länge sedan, ibland tillsammans medMiljöpartiet, nej till utökade former av frihandel.Varför har ni ändrat er? Är det rent taktiskt för att nihar sagt nej till EU och desperat söker argument? Ärdet baserat på känslor? Hade ni fel när ni i riksdagensade att svensk textilindustri skall skyddas eftersomdet är en svensk basnäring? säger ni tydligenprecis tvärtom. Det skulle vara intressant att få ettklargörande i den frågan.Anf. 45 ():Herr talman! Ett EU-medlemskap innebär högreimportpriser på en rad varor samt fortsattsubventionerade livsmedel. Hemelektroniken, dvs.TV-apparater, videobandspelare, ochfaxar, kommer att bli dyrare för svenskakonsumenter. På grund av EU:s importkvoter frånAsien, framför allt , blir kläder dyrare. I fråga omlivsmedelspriser kommer de fortsatta subventionerna iproduktionen att vara en tung kostnad.Denna utveckling är naturligtvis allvarlig förSverige. Ännu värre är dock konsekvenserna förutvecklingsländerna i och . Det står ändåganska klart att EU:s nuvarande tull-, kvot- ochjordbrukspolitik dels är ett hinder för ekonomisk ochsocial utveckling i de fattigaste länderna, delskonserverar föråldrade strukturer i genom attkonkurrens utestängs, dels försvårar en egenlivsmedelsproduktion i de fattiga länderna.Ett EU-medlemskap innebär att frihandelslandetSverige åter gömmer sig bakom olika handelshinder.EU-medlemskapet får till följd att röst ivärlden tystnar samt att i praktiken medverkartill en politik som hindrar utvecklingen i de fattigaländerna.Kan det verkligen ligga i linje med Sverigeshandels- och utrikespolitiska intentioner, MatsHellström?Till frågan, som jag i och för sig var någotförberedd på, angående tidigareställningstagande i fråga om handels- och tullfrågor.Tiderna har förändrat sig och kunskaperna om viktenav frihandel har ökat. Frågorna har kommit på enannan nivå . Men i fråga om ja eller nej eller omvi hade fel då och rätt , tycker jag naturligtvis attvi har mer rätt i dag.Anf. 46 Statsrådet ():Herr talman! Det är bara att välkomna attVänsterpartiet har förändrat sig så mycket. Det är baraatt ta emot och glädja sig över detta. Så sent som dettaårtionde har konsekvent röstat emot detsom Beijer nu talar för, t.ex. avreglering av teko iSveriges, och tidigare frihandelsavtalet.Men det är utmärkt att har bytt politik idet avseendet. Jag tycker att skall välkomnaatt i samband med EU-debatten såtotalt har bytt uppfattning i fråga om frihandel.Olof tog upp frågan om de viktigasteekonomiska aktörerna. Han nämnde då förstås EU,och . Det är där viktigt att tänka på att denGATT-runda som är avslutad har skilt sig väldigtmycket från alla tidigare GATT-rundor.Det är också en del av svaret till första gången har intressen - särskiltinom jordburk och teko, men även inom andraområden - spelat en sådan roll att det enligt minmening har varit omöjligt för och EG att göraupp över deras huvuden.Min kritik mot förhandlingarna var att det islutfasen varit för mycket av bilaterala förhandlingarmellan och EG, inte minst för att bryta igenomde svåra motsättningarna när det gäller jordbruket.Men och EG hade en restriktion, som de intesjälva kunde lösa upp.Om de inte tagit hänsyn till att frigörajordbrukshandeln, hade det inte blivit något resultat avGATT-rundan. Där skiljer sig den här förhandlingenpå ett glädjande sätt mot alla tidigare GATT-rundor.U-länderna är - inte alla , menväldigt många av dem - viktiga aktörer som man intekan förbigå i de internationellahandelsförhandlingarna. Därför har vi också fått ettresultat som jag tror är mer betydande när det gälleratt frigöra jordbrukshandeln än av många av oss vågathoppas när dessa förhandlingar en gång började.Om vi blir medlemmar i får vi gå in i en nytekoreglering, vilket jag beklagar. Det är dock underen mycket begränsad tid som det kommer att ske.Redan om några år frigörs tekohandeln. Kvoterna tasbort gentemot , och skall allakvoter, även gentemot , vara borta.Sammantaget kan man säga, om man skall hanågot perspektiv på förhandlingar om världshandeln,att EU har fungerat som en av de krafter i världensom har arbetat för frihandel. Det finns undantag somär icke obetydliga. De kan tvärtom vara mycketirriterande. Men sammantaget är EU en kraft somverkar för frihandel.EU-länderna inom har bland delägsta tullnivåerna bland de rika länderna. I Sverigehar vi en något lägre nivå. Vi har i genomsnitt,och EU har . Men även EU ligger i underkant avvad de rika har i tullhänseende. Detär också viktigt när vi talar om våra relationer medEU.På alla de områden där det förs en kamp mellanfrihandel och protektionism inom EU är det mycketviktigt att , om vi blir medlemmar, agerarkraftfullt tillsammans med andra länder. Här finns enintern kamp i en rad konkreta frågor.Det är en kamp mellan olika industriintressen,jordbruksintressen och frihandelsintressen i skildaländer. Skulle samtliga EFTA-länder som har söktmedlemskap också bli medlemmar i är detalldeles givet att den vågskål där frihandelsintressenaredan väger över väga än kraftigare över. Jag tror attdet är viktigt.Avslutningsvis finns det handelsproblem som maninte uppmärksammar tillräckligt i debatten. När nutullarna sänkts utnyttjar , EU och andra aktörerenligt min uppfattning allför mycket andra vapen,som t.ex. antidumpingsvapnet. Det används av mångaolika länder för att förhindra förment dumping. Iblandkan det vara fråga om riktig dumping, ibland är detmer en ursäkt för någonting annat.Ett allt flitigare utnyttjande av antidumpingvapnet- vare sig det är , EU eller andra som använderdet - vore farligt. Det skulle kunna begränsa defördelar som uppnåtts genom att man genomförtbetydande tullsänkningar genom GATT-avtalet.Sverige kommer vid ett EU-medlemskap på denpunkten att tillsammans med de andrafrihandelskrafterna verka för att antidumpingvapnetinte blir ett nytt handelspolitiskt vapen som tas till påett orent sätt när tullarna väl har sänkts. Jag vill göradenna deklaration, eftersom det här handlar om vadden nya regeringen vill göra.Anf. 47 ():Herr talman! I sitt svar säger :"Den svenska handelspolitiken och EU:söverensstämmer i stora delar. Båda är i grundeninriktade på öppna marknader och vill frigöravärldshandeln. EU är ju i sig ett stortfrihandelsprojekt. "Läser man i propositionen om EU del 1 s. 359framgår emellertid att EU har ett 70-tal antidumpingstullar, vilket berörde,som framför allt gäller varor inom det kemiskaområdet, stålområdet samt elektronik ochverkstadsområdet. I har åtgärder av detta slagvidtagits i ytterst få fall. finns, såvittjag förstår, inte någon åtgärd i kraft.Bevisar inte detta faktum att det egentligen är enmycket stor skillnad mellan den nuvarande svenskahandelspolitiken och den nuvarande handelspolitikeninom EU?Anf. 48 ():Herr talman! Jag har naturligtvis lätt att instämmai att den senaste GATT-rundan i sitt resultat skilde sigpå ett fördelaktigt sätt gentemot de tidigare. Det togen förfärlig tid, men det uträttades också en del.Det kommer också att avslöja en del av de bristersom återstår att avhjälpa en friare handel i världen.Det gäller bl.a. miljödumping och social dumping ochäven de exempel som senast nämndes omantidumpingregler. Det kommer att kräva en betydligtsnabbare hantering av dessa frågor. I annat fallkommer vi att märka att vi tar ett steg framåt och tvåtillbaka.Detta har att göra med - vilket haruppmärksammats också i den svenska EU-debatten -friare handel med livsmedel. Där är förnärvarande problemet när det gäller att ställakvalitetskrav, inte primärt EU.Det är ett typexempel på att vi här går i otakt. Närvi frigör handel på livsmedelsområdet får det dessatydliga konsekvenser.Jag är inte ute för att försöka argumentera emot enfrigörelse på denna punkt. Jag är i stället angelägen attbetona hur mycket som återstår att göra för att detsom man strävar mot skall kunna fungera iverkligheten, utan återfall.Ett annat sådan exempel är naturligtvis den debatti EU-debatten som vi haft som handlarom hur man behandlar sina egna näringsutövare påhemmaplan i förhållande till näringsutövare inom EU.Det gäller t.ex. hur man skall finansiera bidraget tillEU.Den socialdemokratiska riksdagsgruppen - och jagantar att det är med utrikeshandelsministerns godaminne - har väckt en motion som bara kommer attleda till problem. I den sägs att vi inte skall utnyttja demöjligheter som andra länder och näringsutövare iandra länder skall kunna utnyttja, utan vi skall avstå.Det betyder att vi skall vara heligare än alla andra,men det innebär bara skenhelighet.Anf. 49 ():Herr talman! Jag noterar både med glädje ochtacksamhet reträtten, eller kanske klargörandet, frånVänsterpartiets sida avseende attityden gentemotfrihandel.Det sägs att när fan blir gammal, blir han religiös.Det kan man inte begära av . Men detkan bli klokare. Vi har i denna kammare noteratatt det, om än under galgen, kommit att tillhöra detsenare sällskapet. Det är dock, herr talman, litet farligtatt sitta på två stolar . Många har försökt,men resultatet blir ofta att man hamnar precismittemellan, och det är inte bra vare sig för kroppeneller för samvetet.När nu gör denna omsvängningunder galgen kanske vi efter en , efter att viförhoppningsvis har fått ett ja till EU, kommer att fåse medverka till en utökad ochförbättrad frihandel för de tyvärr alltför många fattigaländerna i Europa.Anf. 50 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill nog inte, ,säga att skillnaden mellan svensk handelspolitik ochEU:s är så oerhört stor enbart därigenom att EU på etti mitt tycke mycket negativt sätt tillämpar dettaantidumpningsvapen alltför mycket. är ettland som tillämpar det mycket litet. Både denregering som jag tillhörde tidigare och den regeringsom tillhörde har sett till att vi intehar använt det här vapnet särskilt mycket.Jag tror nog att man kan säga att den störrehandelsaktör som i varje fall vållat mestproblem när det har gällt antidumpningsfrågor är USAsnarare än EU. Jag tror nog att jag vågar säga att vihar haft större problem med än med EU vadgäller just den här typen av "orena"antidumpningsinsatser.Vi tycker som sagt inte om EU:s användning avvapnet, lika litet som vi tycker om USA:s.Ett skäl till att EU i högre grad än vi har det härproblemet är att man där har en betydligt mycketstörre handel med , som är ett av deområden där det här vapnet används, än vad Sverigehar. Friktionsytan, de möjliga konfliktytorna, är såkolossalt mycket större. Vi måste också komma ihågatt EU faktiskt relativt sett, i förhållande till ländernasstorlek, handlar mer med omvärlden än vad vi gör iSverige.Jag svarade i mitt tidigare inlägg inte på OlofJohanssons fråga om handeln och miljön. Det ärriktigt att det inte bara är analyser det handlar om,utan genom ursprungliga initiativ - genomAnita , tror jag - och sedemera genom EFTA:sinitiativ har GATT-rundan kommit att ta uppmiljöfrågorna. har ett arbetsprogram somomfattar hela regelverket.Där kommer det andra problemet som OlofJohansson, och även , har tagit upp,nämligen att det i så många finns ett massivtmotstånd mot en integrering av miljökraven ihandelsregelverket. Så har det alltid varit.Vi försöker att argumentera för att miljöfrågornahar sitt eget värde, men kvar står att väldigt många uppfattar direkta miljökrav ihandelsregelverket som ett sätt för de rika länderna attfortsätta hålla nere i handelssammanhang.Man resonerar som så, att de rika länderna kundeindustrialiseras och att vi här kunde bygga upp våraindustrier med lättvindigare villkor och att vi nu villtvinga på kostnader som vi själva inte harhaft.Det gäller då för oss både som politiker ochförhandlare att verkligen övertyga om attdet är till deras egen skada att inte åtgärdamiljöproblemen samt att också medverka medbistånd. Detta arbete pågår nu.För att inte få blockeringar så att den här frågangår i stå, vilket vore det värsta, gäller det också attprioritera, att arbete med det som är mest akut ochrealistiskt för att uppnå enighet. På så vi kan vi kanske- vilket nu börjar hända - få att förstå ochacceptera att miljökrav måste ställas också inomhandelspolitiken.Jag tror inte att innebär den typ avbesvärligare hinder när det gällerlivsmedelsstandarden som antydde.Ett avtal har slutits inom GATT-rundan, ett avtal somuttryckligen tillåter att man upprätthåller en högrestandard och högre gränsvärden när det finnsvetenskapligt underlag för det. De underlagen tyckervi att vi har. Jag tror inte att vi behöver riskera attsvenska välgrundade krav på livsmedel tar stryk viden GATT-prövning.Olof tog av något skäl upp denjordbrukspolitiska motion som har väckts avsocialdemokrater i . I den mån som denmotionens krav på ökad stramhet när det gäller en delav jordbruksstödet i EU har en bäring på det vi talarom , handelspolitiken, är det just att vi intetycker om den typ av stöd till jordbruksexport somförsvårar för att exportera till oss, den typav gammaldags överskottsdumpning som slår ut jordbruk. Det är den typen av stöd som vi ihög grad är motståndare till.Anf. 51 ():Herr talman! Det var väl knappast mig StenAndersson skulle debattera med vid det här tillfället;det får han göra en annan gång.Nog oroas man litet grand över att det finns 70antidumpningsavtal i EU och 0 i . Naturligtvishar EU mycket större handel, men man kan väl ändåtycka att det är märkligt att har klarat sig utannågra antidumpningsåtgärder.Jag konstaterar sedan att ,naturligtvis i synnerhet , är enbart positivtill EU - såvitt jag kan förstå gäller det på nästan allapunkter. Det finns egentligen inte på något områdeminsta osäkerhet, och det är just den här väldigtokritiska inställningen som mest oroar mig och mångaandra.Anf. 52 ():Herr talman! Det finns ett gammalt talesätt somlåter: Bättre fly än illa fäkta. Det talesättet stämmerenligt min uppfattning väl överens med det somVänsterpartiet har framfört i debatten i dag.Även om den här debatten initialt inte var mellanmig och har vi nu kunnat konstatera attVänsterpartiet totalt har tagit avstånd från det som vardagens sanning , nämligen att svenskindustri skulle bevaras och försvaras och att manskulle strunta i . I sin desperata jakt påpoäng i EU-debatten har samma parti framförtexakt raka motsatsen.Jag tror, herr talman, att detta spel , inom 14dagar, kommer att avslöjas.Anf. 53 Statsrådet ():Herr talman! Jag tycker nog att är litet sökt, minst sagt. Han hävdar attjag inte skulle ha några kritiska synpunkter på EU:shandelspolitik, när jag just i mitt interpellationssvarhar talat om vad det är vill ändra på och vilkafrågor vi vill driva om blir medlem. Det varfaktiskt jag och inte som först tog uppjust frågan om antidumpningstullar, den fråga sommåste vara väldigt viktig för , som sånyligen har kommit över till oss i frihandelslägret.När ni nu har tänkt om på den punkten, vore det dåinte skäl att också tänka om på den andra punkten? Nihar sagt att ett som står ensamt harbättre möjligheter att påverka frihandeln i världen. Iett EU där frihandeln redan väger tyngre i vågskålenän protektionismen, men där protektionismen, somden alltid gör i många länder, visar uppsitt fula ansikte, vore det där inte bättre om Sverigearbetade tillsammans med andra frihandelskrafter ivår egen världsdel, tillsammans med EFTA-ländersom och och förhoppningsvis ocksåNorge, för att få till stånd en större öppenhet motÖsteuropa och mot ? Ger inte det bättreresultat?Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på interpellation 1994/95:2 om EESAnf. 54 Statsrådet ():Herr talman! I en interpellation ställd tillutrikesministern, som har överlämnats till mig förbesvarande, frågar hur Sverigehar utnyttjat möjligheterna att påverka EU:s nya lagargenom sedan det trädde i kraft samt hurregeringen avser fortsätta påverkan genom EES omdet skulle bli nej i folkomröstningen om medlemskapi bygger till övervägande del på om den inre marknaden. Det är självagrunden. Detta regelverk ses ständigt över ochkompletteras med nya bestämmelser. Gällandedirektiv och förordningar modifieras eller ersätts efterhand av nya regler. Det är en dynamisk process.För de delar av den inre marknaden som omfattar har de EFTA-länder som deltar rätttill fortlöpande information från kommissionen om deförslag till nya direktiv och andra rättsakter somförbereds för senare beslut i . EFTA-länderna har rätt att när som helst begärakonsultationer om förslag till nya regler. Experter frånEFTA-länderna skall inbjudas att delta i dekommittéer som biträder kommissionen med attutarbeta förslag till nya regler som sedan skallunderställas ministerrådet för beslut. Experter frånEFTA-länderna medverkar i ett stort antal sådanakommittéer. Deras uppgift är att bidra medexpertsynpunkter innan kommissionen fastställer sinaslutliga förslag till ministerrådet. I sådana fall där enkommitté har till uppgift att fatta beslut om t.ex.modifieringar av ett visst direktiv har EFTA-experterinte rätt att delta i den delen av processen. Allmäntkan därför sägas att EFTA-länderna genom deltar i beslutsförberedelserna om nya EU-regler för den inre marknaden, men inte i självabeslutsfattandet, vilket är förbehållet EU-länderna.Här ligger en avgörande skillnad i förhållande till ettmedlemskap.Sedan ikraftträdande har experterfrån och övriga EFTA-länder deltagit i möteni ett stort antal kommittéer. De har fått mycketvärdefull information om föreliggande planer på nyaEU-regler, och de har haft möjligheter att framförasynpunkter. I flera fall har kommissionen lyssnat påEFTA-sidans synpunkter och tagit hänsyn till dessa.Någon garanti för att så sker regelmässigt ger emellertid inte. Vidare har EES-kommitténbörjat fatta beslut om att ta in nya EU-regler i avtalet,men här föreligger tyvärr förseningar på EU-sidan.Om förseningarna fortsätter kan det uppstå problemmed att tillförsäkra människor och företag lika villkori hela samarbetsområdet.Sverige har efter bästa förmåga sökt utnyttja demöjligheter till inflytande och påverkan som ger. Vi har i flera fall tagit initiativ tillkonsultationer om förslag till nya regler. Somexempel vill jag peka på förpackningsdirektivet,regler för handel med levande nötkreatur och svinsamt mått och vikter för lastbilar. Vi har ocksådeltagit, som jag redan har framhållit, i en lång radkommittéer. frågar på denpunkten om EU har nekat oss tillträde genom EES tillnågon viktig kommitté. Svaret på den frågan är tyvärrja. Vi har, trots betydande ansträngningar, inte fåttgehör för våra krav att delta i de nya kommittéer sometablerats för att hantera EU:s nya system för attkontrollera och godkänna nya läkemedel, något somär av stor betydelse inte minst för svensk industri. Ettannat exempel är de s.k. sektorkommittéerna förömsesidigt erkännande av examina ochyrkesbehörigheter. Ytterligare ett exempel på enviktig kommitté till vilken vi tyvärr har nekatstillträde är den rådgivande kommittén förarbetsmiljöfrågor.Som svar på fråga vadregeringen gör för att olika instanser skall kunnalämna synpunkter på nya regler innan deltar ibeslut i vill jag svara att riksdagensEFTA-delegation regelbundet får information om detsvenska deltagandet i . Detta gällerinte endast i de ärenden där godkännandeerfordras, utan generellt. Jag vill också framhålla attdet finns ett fortlöpande samrådsförfarande medberörda förvaltningsmyndigheter och andra instanserunder beredningen inför beslut i . Jagvill tillägga att beslut i den kommittén om nya regleralltid föregås av regeringsbeslut i Sverige.Jag vill också kommentera det som BirgittaHambraeus kallar "den svenska vetorätten i EES".Som så mycket annat är EES ett givande och tagande.Det skall råda en balans mellan rättigheter ochförpliktelser. Om vi skall få några fördelar kan vi interäkna med att bara plocka russinen ur kakan. Enligtmin uppfattning kan det stöta på betydande hinder attsystematiskt försöka blockera beslut i . Skälen är följande.