prot · GH0977 · 1994-03-22 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:77Tisdagen den 22 marsKl. 14.001 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 16 mars.2 § AvsägelseTalmannen meddelade att () anhållitom att fr.o.m. bli entledigad frånuppdraget som ledamot av riksdagen.Kammaren biföll denna avsägelse.3 § Meddelande om information frånregeringenTalmannen meddeladedels att utrikesminister ()kl. 9.00 skulle lämnainformation om läget i f.d. och svensktdeltagande i fredsbevarande insatser,dels att statsrådet () tisdagen den 29mars skulle lämna information omskrivelse med redogörelse för vidtagna åtgärder föratt stärka det finansiella systemet.4 § Meddelande om svar på interpellationTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 1992/93:94Beträffande interpellation 1993/94:94 av IngerLundberg om fristående skolor får jag meddela attjag inte kan besvara denna inom föreskrivna fyraveckor.Skälet härtill är att en debattdag som passar bådeinterpellanten och mig inte stått att finna underdenna tidsperiod.Jag kommer att besvara interpellationen måndagenden 18 april.Stockholm den 18 mars 1994Beatrice Ask5 § Svar på frågorna 1993/94:389 och 390 om deryska trupperna i EstlandAnf. 1 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat mig vilkainitiativ vidtar inom ESK och i övrigt medanledning av uppgifterna om att intelängre är berett att infria sina åtagandenbeträffande trupptillbakadragande från Estland.Lars har frågat mig hur den svenskaregeringen kan medverka till att den ryskaregeringen håller sina tidigare utfästelser om etttillbakadragande senast den 31 augusti.Sedan frågorna ställdes har vi nåtts av den godanyheten att och har paraferat ettavtalspaket, som förmodligen kan undertecknas vidett möte mellan ländernas presidenter någon gångi april. Avtalet anger som slutdatumför uttåget.Detta datum har självt föreslagit även isina förhandlingar med . Esterna anservisserligen att de 2 500 man som återstår av de f.d.sovjetiska trupperna borde kunna dras tillbakasnabbare än så. Ändå har man gått med på den 31augusti för att över huvud taget få ett avtal.Sverige har varit mycket aktivt under helaförhandlingsprocessen för att påverka denna igynnsam riktning. harvi i synnerhet framhållit att den ryska utfästelsenom måste hållas. Jag underströksjälv detta vid en pressträff i samband medutrikesminister besök . harframhållit detsamma inom ESK, vid samtal iRysslands utrikesministerium och tillsammans medövriga nordiska länder i form av ett uttalande vidnordiska statsministermötet . Dentydliga reaktionen från och andra ländersom noga följer utvecklingen i är säkerten faktor som har bidragit till att de lettisk-ryskaförhandlingarna fått ett lyckligt slut. Den bör ocksåge resultat även i fråga om Estland.En ny förhandlingsrunda mellan ochRyssland skall enligt planerna äga rum i Moskvaden 5 och . Naturligtvis utgår vi från att mandenna gång når fram till ett avtal i frågan.Chanserna har ökat betydligt i och med det lettiskaresultatet.Anf. 2 ():Fru talman! Jag ber att få tacka utrikesministern försvaret på min fråga. Också jag har noterat attutvecklingen har gått framåt en del sedan fråganställdes. Det finns nu ett avtal med , ochdet har kommit en förhandlingsöppning mellanRyssland och . Men är det med enmycket stark olust som man iakttar den ryskapolitiken gentemot och . Det är ettslags stop-and-go-politik, där det ibland lossnarmen där man sedan sviker träffadeöverenskommelser. Sedan får parterna börja omigen.Det är en arrogant stormaktspolitik, som vinaturligtvis inte kan acceptera. Det blir inte bättreav att tenderar att koppla detta tillsynpunkter på behandlingen av de ryskspråkigaminoriteterna i dessa länder. Också vi kan hasynpunkter på hur man bäst tillgodoser denryskspråkiga befolkningens demokratiska ochmänskliga rättigheter, men det är naturligtvisfullständigt oacceptabelt att man använder militärapåtryckningar för att försöka få sin vilja igenom.Det är därför i högsta grad nödvändigt att vi frånsvensk sida alltid reagerar å det skarpaste vid varjetendens från ryskt håll att använda sina militärastyrkor som ett medel för att påverka estnisk ochlettisk inrikespolitik.Sverige har ju en hedervärd tradition på det härområdet, och utrikesministern hänvisar också hög svensk aktivitet. Det finns anledning attnotera den med stor tillfredsställelse, och jag ärförvissad om att kommer att fortsättadenna tradition att på allt sätt stödja de baltiskastaterna i deras fortsatta process för frigörelse fråndet ryska inflytandet.Anf. 3 ():Fru talman! Jag ber att få tacka för svaret på ocksåmin fråga. Det är bra att den svenska regeringenhar varit aktiv i denna fråga. Det som oroar ochsom gjorde att jag ställde frågan var naturligtvisuppgifterna om att samtalen om en rysk reträtt tillden avbröts . Den ryskadelegationsledaren ambassadör sade att hanefter besked från hade att meddela esternaatt inte längre var aktuellt som ettreträttdatum. Ändå var det ryssarna själva somförst hade angivit detta datum. Esterna villenaturligtvis ha ett tidigare datum men hadeaccepterat . Ryssarna tog nu tillbakadetta datum.Utrikesministern är nu relativt optimistisk om atten rysk reträtt ändå skall genomföras till den 31augusti. Vad förutom den rysk-lettiska uppgörelsenfår utrikesministern att vara så optimistisk?Anf. 4 Utrikesminister ():Fru talman! Det är precis som härsäger: Vårt stöd för balternas självständighet ärstarkt, både för balternas skull och för vår egenskull. Detta är en klar svensk politik.Jag tycker att det fanns skäl för oro när den nyeestniske utrikesministern var på besök här iStockholm och fick meddelandet frånförhandlingarna om att de hade brutit samman. Jagtycker att det är en mycket betydandeframgång som har ägt rum i och med attavtalspaketet är paraferat i . Det är alldelesutomordentligt.Det datum som ryssarna själva hade satt ut hardärmed fått en bekräftelse. Jag tycker att vi nu barahar att uttrycka den mycket starka förhoppningenatt även ester och ryssar når ända fram och attryssarna accepterar datumangivelsen den 31augusti. Det är icke för tidigt i förhållandetill de utfästelser som de har gjort såväl iESK som i andra sammanhang.Anf. 5 ():Fru talman! Jag tycker att de mycket tydligamarkeringar som utrikesministern här gör ärmycket bra. Vi har utan tvivel ett ansvar för vårabroderfolks situation.Samtidigt bör vi kanske inte vara obegränsatoptimistiska, även om vi just nu har positivautfästelser från ryssarnas sida. Det har vi haft förut,och de har svikits . Därför är det nödvändigtmed en fortsatt vaksamhet. Det är också av störstavikt att man på rysk sida vet att världssamfundetoch inte minst grannländerna följer dettautomordentligt noga och kommer att reageramycket skarpt, om det kommer nya svek i denfortsatta processen. Jag har ganska stor förtröstanom att det är precis så kommer att agera.Anf. 6 ():Fru talman! Det är alltså den lettisk--ryskauppgörelsen som gör att utrikesministern är ganskaoptimistisk om en estnisk--rysk uppgörelse. Denskulle alltså kunna vara vägledande även när detgäller förhandlingarna mellan ester och ryssar. Harutrikesministern fått några signaler från Moskvasom tyder på detta, eller vet utrikesministern vadman tror om detta i ? Är denna lettisk--ryskauppgörelse vägledande även för en estnisk--ryskuppgörelse? Tror man det i t.ex. ?Anf. 7 Utrikesminister ():Fru talman! Jag vill inte säga att den är det i sinadetaljer eller att vi skall önska det. Varje baltisk stathar sina speciella önskemål och synpunkter. Detgäller även relationerna mellan denna baltiska statoch Ryssland.Däremot tror jag att det var ett viktigt genombrottsom skedde. Det visar på en vilja hos ryssarna atttill slut, efter fördröjning, honorera de förpliktelseroch de åtaganden de själva har tagit på sig iinternationella sammanhang. Det är därför jaghoppas att vi även skall få se framsteg i deförhandlingar som skall äga rum mellan ester ochryssar.Anf. 8 ():Fru talman! Jag delar naturligtvis dennaförhoppning. Jag kan även dela esternas oro överatt det kommer nya och hårdare tongångar frånMoskva. Talet om ett som ett nära utlandmåste ju oroa. Det kommer nya signaler. Men detråder ingen som helst tvekan om att det är esternasom har folkrätten på sin sida i de förhandlingarsom nu förestår.Anf. 9 Utrikesminister ():Fru talman! De baltiska staterna är även Sverigesoch flera andra viktiga europeiska nationers närautland. Det är någonting som vi har anledning attpåpeka i många sammanhang.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1993/94:393 om FN-styrkan iMakedonienAnf. 10 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat mig om densvenska regeringen vidtagit några åtgärder för eneventuell förstärkning av den svenska FN-styrkan iMakedonien så att den kan börja övervaka gränsentill Grekland.Inom ramen för FN:s fredsbevarande operationer if.d. spelar den förebyggandeMakedonieninsatsen en mycket viktig ochstabiliserande roll. mandat förstyrkan är att övervaka och observeragränsområdena mot ochAlbanien.FN samarbetar i nära med ESK somhar en egen mission i området. Insatserna harverksamt bidragit till att förhindrakonfliktspridning till Makedonien.Bevakning av gränsområdet mot liggersåledes utanför säkerhetsrådets mandat förMakedonieninsatsen. Rådet har inte hellerbehandlat denna fråga.Anf. 11 ():Fru talman! Jag vill tacka utrikesministern försvaret. Jag skrev frågan för snart två veckor sedani samband med att de första tankarna om enförflyttning av den svenska styrkan i Makedonientill Bosnien publicerades i massmedierna.Samtidigt kunde man läsa om gränsintermezzonmellan och och attGrekland hade infört en blockad mot Makedonien.Som utrikesministern säger, är det positiva medFN-styrkan i att den är justfredsbevarande. Den är där för att övervaka,rapportera och förhindra att en konflikt sprider sig.Det är verkligen i linje med ett gott FN-uppdrag.I dag ingår det inte i mandatet att bevaka gränsenmot . Men en förutsättning för att ettsådant mandat snabbt kan sättas i verket, om detskulle visa sig att det behövs, är att det faktiskt finnsen FN-trupp där nere redan.Jag vill fråga utrikesministern hur hon uppfattarallvaret dels i uppgifterna om interna oroligheter iMakedonien, dels i uppgifterna om oenighetenmellan och Grekland.Anf. 12 Utrikesminister ():Fru talman! Som jag har sagt i svaret till BerithEriksson ingår inte gränsen mot isäkerhetsrådets mandat för FN-styrkan iMakedonien. Det har inte varit aktuellt.Däremot är FN:s generalsekreterare aktiv för attförsöka förbättra relationerna mellan Makedonienoch med förtroendeskapande åtgärder.FN:s generalsekreterare har en representant, , som för samtal med parterna inom en radområden. Det gäller även ett särskilt avtal omförtroendeskapande åtgärder. Det tycker jag liggermycket nära det problemkomplex som BerithEriksson är ute efter. Det förs alltså direkta samtal.Det är generalsekreterarens särskilda representantCyrus som för dessa samtal.Anf. 13 ():Fru talman! Det är en ordning som det voreönskvärt att man kunde använda i flersammanhang.Jag har noterat att utrikesministern skall informeraom läget i f.d. . Jagförmodar att det även gäller ochMakedonienstyrkan. Jag vet inte vilka frågor somutrikesministern vill svara på . Jag har frågorom en formell ansökan från FN har kommit, omvad som blir kvar i och om regeringenförbereder något ytterligare bistånd med trupperutöver de 1 000 man som beslutade om våras.Anf. 14 Utrikesminister ():Fru talman! Jag vill gärna hålla mig precis till denfråga som har tagit upp i den härfrågeställningen. Det finns ju möjlighet att ha detvidare perspektivet i morgon bitti.Låt mig bara nämna för att ESKhar en mission i som har som mandat attfölja den politiska och ekonomiska utvecklingen ihela den f.d. jugoslaviska republiken gäller med särskild tonvikt på sådana frågorsom kan ge upphov till konflikter och spänningar.Det innebär således att även ESK är på plats i enförtroendeskapande funktion och i en funktion attfölja utvecklingen. I denna ESK-mission ingårockså ett team på två personer för att närmareassistera missionen i militära frågor. Det finns alltsåäven en ESK-mission på plats.Anf. 15 ():Fru talman! När den här styrkan skickades tillMakedonien var vi några som hade förhoppningarom att det även skulle ha inverkan på situationenKosova. Det är bra att ESK kan försöka bevakadetta och att ESK finns på plats i Makedonien.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1993/94:395 om KosovoAnf. 16 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat mig påvilket sätt agerar bilateralt och inom ramenför det internationella samarbetet för att förebyggaen liknande händelseutveckling i Kosovo som den iBosnien--Hercegovina.Fru talman! En av de viktigaste orsakerna till attf.d. kom att upplösas varmotsättningarna som rådde mellan serber ochalbaner om Kosovo. Från serbisk sida accepterademan aldrig den autonomi som gav området i1974 års jugoslaviska författning. Den serbiskepresidenten använde sig också av deextremt nationalistiska känslor som Kosovo väckerhos många serber för att konsolidera sinmaktställning i Serbien.Sedan ett par år tillbaka kontrolleras Kosovo ochkosovoalbanerna, som uppgår till av dentotala befolkningen, av stora militära och polisiäraserbiska styrkor. Omfattande övergrepp, om änofta godtyckliga och slumpmässiga, förekommer.Kosovoalbanerna har som ett svar på den serbiskapolitiken organiserat en egen samhällsstruktur ochförsöker att i möjligaste mån undvika kontakt medserbiska myndigheter. Parterna står mycket långtifrån varandra och jag delar över att ingen lösning finns i sikte.Inom ramen för det internationella samarbetet harSverige ägnat Kosovofrågan stor uppmärksamhet.Under ordförandeår etablerade ESK bl.a.i Kosovo en mission som hade till uppgift att främjadialog och övervaka efterlevnaden av de mänskligarättigheterna. Den överenskommelse som låg tillgrund för missionens verksamhet förlängdesemellertid inte av regeringen i ochmissionen tvingades lämna platsen. ESK verkar nuför att missionen skall få komma tillbaka. FN:ssäkerhetsråd har också givit ESK sitt stöddärvidlag. En normalisering av relationerna mellanESK och kan komma att inledas ommissionen får återvända.ESK följer också, på svenskt initiativ, läget iKosovo fortlöpande genom resor dit av diplomaterfrån ESK-ländernas ambassader i . Derapporter som sammanställs från dessa besökbehandlas regelbundet vid ESK:sämbetsmannamöten i Wien.Sverige agerar också bilateralt för att Kosovofråganinte glöms bort i de svåra förhandlingarna om att fåett slut på stridigheterna i det forna Jugoslavien.Det är viktigt att en normalisering avförbindelserna med --inte skerinnan fått en för allabefolkningsgrupper rimlig lösning.Anf. 17 ():Fru talman! Jag ber att få tacka för svaret somkanske präglas av en viss uppgivenhet och en smulahopp. Jag hoppas att jag kan tolka svaret så.Glädjande nog ser situationen i något ljusare ut än vad den gjorde förbara , åtminstone i Bosnien.Men ännu återstår åtskilligt innan vi kan säga attdet råder fred. Det är bra att världssamfundet påett mer påtagligt sätt har tagit sitt ansvar och nu pressar på de stridande parterna för att fåett stopp på eländet. Jag hoppas verkligen attpressen på serberna blir så stark att de för det förstafår ordning på sina gangstrar och för det andraförstår att västvärlden inte accepterar det angrepps-och folkmordskrig som de har satt i gång. Det hörtill de mest grundläggande mänskliga rättigheternaatt, oavsett ras, kön religion osv., få leva i fred ochha samma rättigheter som andra människor. Dettagäller också människorna i Kosova.I trodde nog människornaaldrig att världen skulle överge dem så till den gradsom har skett. Gränsen till den totala förintelsen ärganska nära, efter vad jag kan förstå. Det var ettblodbad på en marknadsplats i som väcktevärlden. Det var bra, men det och alla de andrablodbaden har kostat hundratusentals människolivoch har krävt dramatiska folkomflyttningar utanlike. I Bosnien fick begreppet etnisk rensning entragisk men tyvärr verklig betydelse.Min fråga gäller Kosovo eller Kosova, ett land somi dag befinner sig i en situation liknande den somBosnien befann sig i innan kriget bröt utfullständigt. I Kosova utsätts av befolkningenför ett hårt och obarmhärtigt förtryck av serberna.Albanerna, som inte är någon minoritet i landetutan utgör en majoritet av landets befolkning, harsamma rätt till mänskliga rättigheter som alla andrafolk och nationer.Serbien är utsatt för hårda sanktioner,embargon och fördömanden från omvärlden. Ärutrikesministern beredd att verka för att desanktioner som utsätts för avomvärlden också skall inkludera förtryckav Kosova och tas upp till diskussion med deserbiska ledarna?Anf. 18 Utrikesminister ():Fru talman! Som jag underströk i mitt svar både ärSverige och har varit en av de nationer som ägnarKosovofrågan mest uppmärksamhet. ärockså ett av de länder som i de internationellasammanhangen pekar på att Kosovofrågan ocksåmåste föras in i de förhandlingar som pågår. Detfår inte ske någon normalisering av förbindelsernamed och förrän ocksåKosovofrågan har fått en rimlig lösning som kanaccepteras av parterna.Detta är alltså vår mycket bestämda linje, och viagerar utifrån den. Vi agerar både internationelltoch bilateralt i den anda som jag redovisade förMargareta Viklund.Anf. 19 ():Fru talman! Jag vet det, men anser ändå att det intehar lyckats särskilt väl. Den mission som ESK hadesänt ut fick tyvärr vända tillbaka. Den hade intemöjlighet att stanna kvar i Kosova. Vi vet attSerbien av omvärlden är utsatt för mångaolika sanktioner, embargon och fördömanden.Skulle man inte kunna ta upp Kosova i sambandmed de sanktioner som är utsatt för, så attde ansvariga förstår att detta är allvar? Förstår mani att vi menar allvar?Anf. 20 Utrikesminister ():Fru talman! Det är min bestämda förhoppning attserberna under de förhandlingar med somnu förestår får klart för sig att det internationellasamfundet inte har glömt Kosovofrågan. Jag troratt huvudsaken är att serberna blir påminda om attdet internationella samfundet arbetar medKosovofrågan på samma sätt som det arbetar medatt lösa övriga frågor. Kosovofrågan måste tas uppinnan förbindelserna kan normaliseras. Det storatrycket på serberna är att de skall ha detta klart försig.Anf. 21 ():Fru talman! Det är ett hoppfullt svar. I de rapportersom kommer från Kosova får vi höra att människorförtrycks, våldförs, överfalls, utsätts förhemfridsbrott och dödas. Unga pojkar tvingas in iden serbiska armén, bussar från medflyktingar överfalls och plundras av serbisk polisoch militär. Situationen i Kosovo är oerhört spänd,mycket mer än för bara . Situationenär laddad till gränsen för explosion. Det är enoerhört allvarlig situation som verkligen måstelyftas fram med kraft. Jag förstår att det också görs,men önskar att det skulle göras med ännu merkraft.Anf. 22 Utrikesminister ():Fru talman! Spänningen i Kosovo har stigit, det äralldeles klart. gäller det att det internationellasamfundet mycket bestämt ser till att påtryckningaroch samtal med serberna kommer till stånd så atten rimlig lösning kan växa fram. Det är viktigt attdetta sker utan blodsutgjutelse och blodsspillan.Det måste vara vår strävan.Anf. 23 ():Fru talman! Som utrikesministern sade är detverkligen viktigt att det inte utbryter ett blodbadliknande det som vi har sett hända i . Det är viktigt att vi sätter gränser förserbernas framfart.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1993/94:397 och 404 omTurkietAnf. 24 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat mig om vilkainitiativ kan ta inom ESK och Europarådetför att förmå att respektera demokratiskaprinciper och mänskliga rättigheter i detkommande valet.Ingela har frågat mig om på vilket sättSverige kommer att agera för att det skall varamöjligt att genomföra demokratiska val i Turkiet.Jag besvarar dessa frågor i ett sammanhang.Häktningen av sju kurdiska parlamentsledamöterfrån DEP-partiet inföll kort efter partiets beslut attinte ställa upp i lokalvalen , på grundav oro för dess kandidaters säkerhet. De häktadeparlamentarikerna anklagas för separatistiskverksamhet, vilket är ett brott mot turkisk lag ochkan leda till höga straff, inklusive dödsstraff. DEPhar anklagats för att gå i PKK:s ledband ochrepresentanter för partiet har uppgivit att de utsttsför olika former av förföljelser. Kort efter DEP:sbeslut att inte ställa upp i lokalvalen förklaradePKK att deltagare och kandidater i lokalvalenskulle göras till föremål för dess attacker. Införlokalvalen har säkerhetsstyrkorna vidtagitextraordinära åtgärder för att garantera säkerheteni vallokalerna och vid rösträkningen, vilka i vissakretsar befaras kunna påverka röstandet. Alladessa faktorer gör det befogat att hysa farhågor föratt valen inte kommer att kunna genomföras på etträttvisande sätt.Häktningen av DEP-parlamentarikerna, formernaför denna och de möjliga straffen inger oro införden fortsatta utvecklingen av kurdfrågan ochrespekten för de mänskliga rättigheterna. Turkiethar rätt att bekämpa terrorism, men detta måsteske inom ramen för de demokratiska principerna ien rättsstat. bör inse att demokratins styrkabestår i att alla medborgare fritt kan välja sinarepresentanter och att dessa kan verka utan risk förförföljelser. När dessa möjligheter begränsasförsvagas också demokratin. som Sverigetar avstånd från PKK och dess metoder önskar vien fredlig lösning på kurdfrågan, baserad på dialog.Den senaste utvecklingen försämrarförutsättningarna för detta.När det gäller ESK:s roll bekräftar ESK:sParisstadga att var och en har rätt att deltai fria och rättvisa val. ESK har till hjälp för attfrämja en demokratisk utveckling och mänskligarättigheter i deltagarstaterna en resurs i det iWarszawa belägna Kontoret för demokratiskainstitutioner och mänskliga rättigheter. ESK harockså beslutat att kontorets roll skall utökas i frågaom valobservation. Kontoret har bistått ESK:sdeltagande i internationellavalobservationsinsatser, exempelvis i idecember , och kommer att medverkaäven i samband med de stundande valen i Ukraina.I fråga om val under den nationella nivån har ESK:sdeltagarstater sagt sig vilja försöka underlättamöjligheterna att ge tillträde även till val som hållsunder den nationella nivån. Någon inbjudan frånTurkiet till ett sådant deltagande med observatörerhar ännu inte kommit till deltagarstaterna.Vad beträffar vissa möjligheter förmedlemsländerna att ta upp en fråga som rör MR-situationen i ett annat medlemsland. Så skeddeockså , då framförde denposition som jag här har gett uttryck för, vilkenockså vann stöd från ett antal länder.Anf. 25 ():Fru talman! Jag vill tacka utrikesministern försvaret också på denna fråga.Kurdernas situation i västra är ju i sig ennationell tragedi. Detta folk är uppdelat på trestater, alla med statsledningar som är inriktade påatt förtrycka kurdernas strävanden efter någonform av nationell identitet. Oerhört mycketgrymheter har begåtts i alla tre berörda stater närdet gäller kurdpolitiken.Det är självklart att man inte kan accepteraterrorism, och är en organisation varsarbetsmetoder man inte kan ha någon som helstacceptans för. Bildandet och etablerandet av detdemokratiska partiet var uppenbarligen ett försökatt skapa en politisk dialog och ett försök att pånågot rimligt sätt kunna tillgodose kurdernasmycket rimliga krav på att få sin nationella ochkulturella identitet accepterad.När nu väljer att på det här sättet stoppaden processen, genom att kasta ut kurdernasrepresentanter ur parlamentet och också genom attmed olika typer av trakasserier göra det omöjligtför detta parti att delta i lokalvalen, har manuppenbarligen brutit mot strävandena efter att hittanågon form av fredlig process.Desutom är det uppenbart att det här innebär attTurkiet diskvalificerar sig självt som demokratiskstat. gör ju av tradition anspråk på att höratill de västliga demokratierna.