prot · GH09116 · 1994-06-02 00:00:00 — Jag delar inte uppfattning.Jag vill ha en avveckling av vårdhemmen. Det är ensak att vi har olika uppfattningar, men denborgerliga majoriteten har faktiskt tvåuppfattningar. Det tog jag upp, men det har UllaOrring inte kommenterat.Dels säger ni att de små vårdhemmen kan finnaskvar. Dels framgår det av lagen om införande avlagen om stöd och service till vissafunktionshindrade att landstingen ochkommunerna gemensamt skall planera föravveckling av befintliga specialsjukhus ochvårdhem. Det står i 6 §. Vad är det som gäller? Nihar faktiskt två motstridiga uppfattningar. Skallvårdhemmen avvecklas eller inte? Ni måste väl haen entydig uppfattning, ?Anf. 93 () replik:Herr talman! Vi har samma uppfattning när detgäller resemöjligheterna för de funktionshindrade.Vi skall på alla sätt underlätta resandet, och detgäller hela kedjan.Samreseutredningen har i uppdrag att lägga framförslag om bättre samordning i fråga om resor medkommunal färdtjänst, riksfärdtjänst, sjukresor ochresor med kollektiva färdmedel. I det uppdragetingår naturligtvis att man skall se över hurtillgängliga terminalerna är för dessa människor.De hoppar ju inte på tåget på banan, så att säga.Någonstans passerar de en terminal.Jag tycker att er reservation är onödig. Dettakommer att redovisas så småningon. Det är vårbestämda uppfattning att det skall bli bättresamordning mellan de olika transportmedlen för defunktionshindrade.När det gäller de små vårdhemmen förstår jag inteJan resonemang. Vi säger attvårdbehoven är individuella och att vi skall utgåfrån individens behov. Huvudmännen bör utifrånvarje vårdhems förutsättningar underavvecklingstiden kunna ta ställning till frågor omnedläggning eller fortsatt drift. Detta sker i landetför närvarande.Vi bygger ut ett gruppboende som jag tycker är heltfantastiskt. Det har också getts stimulansbidrag tillatt bygga ut gruppboendet. byggdes inte på endag, . Vi är helt överens om att destora vårdhemmen och specialsjukhusen skallavvecklas och att det inte skall ske några nyaintagningar till dessa.Utskottsmajoriteten kan inte tillgodose JanAnderssons reservation på ett bättre sätt än vad vihar gjort i vårt betänkande. Jag tycker att det härär en bra utveckling som gör att detta boende såsmåningom kan avvecklas.Anf. 94 () replik:Herr talman! Jag begär bara att ni skall bestämmaer. Å ena sidan säger ni att vissa vårdhem som ärsmå och har en god vårdmiljö skall kunna finnaskvar. Å andra sidan säger ni att vårdhemmen skallavvecklas. Såvitt jag förstår är detta motstridigauppfattningar.Bengt insåg det. Han begrep inte vad nisade. Jag begriper faktiskt inte heller vad ni menar.Det är två motstridiga beslut som ni har fattat. Viär utan skuld, därför att vi står bakom lagen.Landstingen och kommunerna skall planera föravveckling. Vi har inget slutdatum, men man skallplanera för avveckling. Ni har två motstridigabeslut. Det är problemet med ert ställningstagande,vet inte om detta är den sista debatten som UllaOrring deltar i i kammaren, men det är den sistadebatten som jag och har tillsammans,och det är den sista debatten under det härriksmötet som jag deltar i. Jag vill tacka de stimulerande debatter och det engagemangsom har visat i bl.a. handikappfrågor.Tack så mycket!Anf. 95 () replik:Herr talman! Jag tackar för dettauttalande. Det är min sista debatt här i kammaren.Jag tycker att det är ganska signifikativt att vi frånoppositionens och majoritetens sida har kunnat enaoss om huvuddragen i det här betänkandet. Dettycker jag är det allra viktigaste.Jag har alltid uppskattat uppträdande i de här debatterna. Meni fråga om avvecklingen har vi inte sammauppfattning. Något slutdatum för avveckling är inteutsagt. Det framgår att man inte planerar någotslutdatum.Vi säger från utskottsmajoritetens sida attavvecklingen av de små vårdhemmen kan ske i enlugnare takt än vad och hans partikanske vill. Men vår målsättning är ju densamma.Vi skall utgå från den handikappades eller denfunktionshindrades önskemål. LSS-lagen ger ju demöjligheterna. Det är enligt LSS-lagen denenskilde vårdtagaren, den funktionshindrade, somtill sist avgör den här frågan.Anf. 96 MY ():Herr talman! beslötriksdagen att inrätta enbarnombudsmannafunktion. Jag framförde här ikammaren min tveksamhet tillklokskapen i ett sådant beslut. Grunderna till detvar att vi inom den statliga förvaltningen fram tilldess haft fyra statliga ombudsmän -- JO, KO, JämOoch DO -- vilka omfattade oss alla.Den nya ombudsmannafunktionen skulle kommaatt skilja sig från de övriga i det att den fick mandatatt föra en speciell grupps talan. Den fara jag såghäri var att sannolikt andra grupper i samhället heltförståeligt skulle komma att kräva sinaombudsmän -- något som ju har besannats -- och attden statliga ombudsmannafunktionen, i takt medatt vi inrättar allt fler, skulle komma att urholkasoch inte längre vara den kraftfulla institution på högnivå som företräder den enskilde medborgarenvisavi etablissemanget.Detta var och är en rent principiell diskussion, sominte innebär att jag är negativ till vare sig enombudsman för barn eller för handikappade somsådan, utan det är ett uttryck för att jag är fortsattoroad över den, enligt min mening, nivellering avdet statliga ombudsmannaskapet som vi genomvåra riksdagsbeslut kanske har påbörjat.Men har vi ändå, herr talman, slagit in på denhär vägen, och i ljuset av detta skulle jag viljatillägga följande:Barnen har en stor kader av engagerademänniskor -- föräldrar, lärare,intresseorganisationer av olika slag, och ävenen barnombudsman -- som för deras talan.De handikappade har, förutom ofta pådrivandenärstående, en stark organisation med 28 olikaförbund som värnar varje handikappads rättighet.Nu har de snart en ombudsman också.Det här är bra. Jag unnar innerligt väl såväl vårabarn som alla handikappade allt stöd och all hjälpde kan få.Men det finns en stor grupp människor i vårt landsom inte har så värst många som kämpar och talarför deras rättighet till en värdig tillvaro. Ofta kande själva inte heller, bokstavligt talat, föra sin egentalan. Dem jag talar om är våra mycket gamla,mycket sjuka, ofta demenssjuka medmänniskor.När nu barnen och även de handikappade harfått sina ombudsmän, måste väl ändå tiden varamogen för att denna stora tysta grupp människorskall få sin äldreombudsman.Anf. 97 ():Herr talman! Jag skall ta upp samma sak som jagtog upp med tidigare, eftersom MyPersson tillhör den politiska majoriteten. Det gällervårdhemmen för utvecklingsstörda.Det är klart och tydligt att den borgerligamajoriteten, när LSS antogs, fattade tvåmotstridiga beslut. Ett finns i allmän text, där mansäger att vårdhemmen inte behöver avvecklas, ochett annat finns i lagtexten, där det står attvårdhemmen skall avvecklas.Något tal om slutdatum har det inte varit, inte frånvår sida heller. Vi har inte något krav på slutdatum.Det handlar om det gamla beslutet, omvårdhemmen skall avvecklas över huvud taget. Jagskulle vilja fråga även My : Vilket av de tvåbesluten är det egentligen som gäller, enligt MyPerssons uppfattning?Anf. 98 MY ():Herr talman! Först vill jag i så fall hänvisa till vadjag personligen anser, . Vi kan börjadär.De större institutionerna och vårdhemmen skallavvecklas, som det står även i den härpropositionen. Men där det finns mindre, välfungerande vårdhem för utvecklingsstörda skallman vid varje sådant tillfälle kunna bedöma om detär ett vårdhem som möjligtvis kan få vara kvar ellerom det skall avvecklas, och i vilken takt det skallavvecklas.För övrigt tycker jag att diskussionen mellan UllaOrring och har varit lång. Jaghänvisar till tolkning, som gällermajoriteten och som jag nu förstår att JanAndersson kommer att vilja ha ytterligare replikpå.Anf. 99 ():Herr talman! Det är riktigt. Jag respekterar mendelar inte den uppfattning som och har gett uttryck för. Det rimliga hade varitatt man inte stiftade en lag som säger attvårdhemmen skall avvecklas. Man skulle ha avvisatden paragrafen i införandelagen till LSS. Men detgjorde man inte. Det är inte konstigt att det harskapat förvirring både hos socialministern och utepå fältet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 14 §. )14 § betänkande1993/94:NU25 Innovationsstöd (prop. 1993/94:100delvis och 1993/94:206).Anf. 100 ():Herr talman! Det betänkande om innovationsstödsom vi nu skall behandla är något som vi har väntatpå . Det är kanske inte såunderligt, eftersom regeringens näringspolitik ärunder avveckling. Jag har sagt det tidigare, men detskadar inte att det upprepas: Regeringen, mednäringsminister i spetsen, harunder mandatperioden konsekvent avvecklat dennäringspolitik som funnits. Det som har tillkommittill det näringspolitiska området från den borgerligaregeringen har faktisktkommit från arbetsmarknadsministern.Under det senaste året har det statliga stödet tillnya idéer och innovationer minskat kraftigt. Det harinneburit att mycket av den personellakompetensen har försvunnit. Dessutom harnäringsbidraget till innovatörer, som densocialdemokratiska regeringen införde 1985,avvecklats under 1992.Herr talman! Vi socialdemokrater anser att det ärviktigt att nya produkter kommer fram. Men framför allt måste de somredan finns växa. Att förbättrainnovationsverksamheten och att se till att nyatekniska idéer förs över till kommersiell tillämpningär en av de viktigaste tillväxtbefrämjande åtgärdersom kan vidtas.Forskning och utveckling är ett av de viktigasteleden i arbetet för att öka graden avproduktförnyelse. Svenskt näringsliv är mycketstarkt beroende av väl fungerande forskning ochutveckling.Detta innebär att det i första hand är dentillämpade forskningen och teknikutvecklingensom måste stärkas. Svenskt näringsliv måste blibättre på att omsätta forsknings- ochutvecklingsresultat samt uppfinningar ikommersiella produkter.Det svenska näringslivet har här ett problem.Andelen högteknologiska produkter är liten iSverige jämfört med OECD-genomsnittet.Förklaringen till den bristande produktförnyelsen,med vissa lysande undantag, i svenskt näringsliv fårsökas i alla led fram till nya produkter. Vi får integlömma bort att det är helheten i denna långaprocess som är det viktigaste. Det är därför vi intestödjer regeringens förslag till en ny stiftelse utanser det som viktigare att ha en sammanhållenorganisation, som utgör, en organisationsom har en väl etablerad kompetens på området.Vi frågar oss varför det skall tillskapas en nystiftelse, vilket kommer att kräva att en nyadministration byggs upp. Det finns därför stor riskatt vi förlorar tid och att en stor del av medlen gårtill ren byråkrati. Vår uppfattning är att NUTEKskall utgöra den nationella plattformen förgenomgörandet av näringspolitiken och att de nyregionala utvecklingsbolagen skall få rollen somregionala aktörer. Här har regeringen i snart ett årförhalat processen av genomförandet av de nyautvecklingsbolagen -- detta i då småföretagensom bäst behöver alla tjänster.När det gäller produktråden anser visocialdemokrater att en förstärkning ochutbyggnad av dessa skulle kunna innebära att flernya produkter skulle kunna komma fram. Det ärdessutom viktigt att aktivt stötta som fått sina anslag kraftigtnerskurna, trots den omfattande aktivitet som desslokala rådgivare visar. Vi anser att det är angelägetmed ökade medel för uppfinnare ochinnovationsverksamhet. Vi menar att dessa medelbör tas över den reguljära budgeten. Det ger ökadstabilitet och bättre möjligheter till långsiktighet.Vi vill därför anslå ytterligare 50 miljoner tillNUTEK utöver vad regeringen föreslår.Herr talman! Jag vill vidare ta upp frågan omriskkapital. För att få en förnyelse av svenskindustri gäller det att ta vara på alla de idéer somfinns. Jag tycker därför att det finns anledning attpåpeka att det inte bara gäller att stötta de småföretagen. Även de stora företagens utvecklingmåste stöttas av Industrifonden. När det gällerriskfinansieringen av riktigt stora projekt uppleverjag att Industrifonden genom tidigare beslut iriksdagen intagit en försiktighet som inte är bra förutvecklingen. Industrifonden är det organ som hardet bästa ryktet om att vara professionellt i sinabedömningar och som också uppvisar mycket braresultat. Då är det inte klokt med riktlinjer somhämmar en teknikutveckling i de svenskaföretagen.Herr talman! Sammanfattningsvis innebär detsocialdemokratiska förslaget attproduktrådsverksamheten skall byggas ut, attSvenska uppfinnareföreningen skall stöttas och attproduktutvecklingsstöd skall införas.Jag yrkar bifall till reservation 1.Anf. 101 (nyd):Herr talman! Betydelsen av att finna former förstimulering av innovationer i har vunnit vissförståelse inom såväl regeringspartierna somoppositionen. Ny demokrati medverkade till attregeringen tillsatte en enmansutredare, professorWedin, som efter en föredömligt , baranågra sommarmånader, kunde redovisa sittbetänkande Innovationer för . Därpresenterades en helhetssyn med idéer och förslagtill åtgärder för att förbättra uppfinnarnassituation. Regeringen konstaterade, på basis avutredarens förslag, i årets budgetproposition att detfinansiella stödet till innovationer bör utvecklas.Regeringen skulle lägga framförslag till hur medel till ändamålet skulle tillföras.Utredarens förslag innebar ett årligt tillskott om100 till Innovationscentrum.Regeringen delade utredarens uppfattning omutvecklingen av produktrådens verksamhet ochverksamheten hos Svenska uppfinnareföreningensrådgivare.Regeringen såg även positivt på åtgärder somkunde främja innovationsklimatet men ställde sig iövrigt kallsinnig till alla former av skattelättnader,patentbidrag, nya former av innovationsfonder etc.Med anknytning till budgetpropositionens förslagom innovationsstöd presenterade Ny demokrati enrad förslag till innovationsfrämjande åtgärder. Iavvaktan på regeringens aviserade proposition ominnovationsstöd, som vi nu har fått och som vi nubehandlar, behandlade utskottet bara vår motionom produktråd och SUF:s rådgivare. Tillsammansmed regeringspartierna reducerade vi våra anspråkoch fick igenom det aktuella yrkandet i vår motion.Men vi agerade då mot bakgrund av förväntadeåtgärder som presenteras i den nu aktuellapropositionen om innovationsstöd.Även om Ny demokrati ingår i den borgerligautskottsmajoritet som tillstyrker regeringensförslag om innovationsstöd, ställer jag mig kritisktill den förenklade synen i propositionen påInnovationscentrum som den enda lösningen påuppfinnarnas behov av olika stimulans- ochstödåtgärder. Visst kan 500 miljoner i den nyastiftelsen innebära ett lyft för uppfinnarna i landet.Med tanke på utskottets skrivning ansåg jag migkunna biträda förslaget.I mitt särskilda yttrande betonar jag emellertidbetydelsen av att Innovationscentrum inte i alltförstor utsträckning integreras med NUTEK.Självklart bör vara representerat istyrelsen, men som jag ser det är det viktigt attuppfinnarna upplever Innovationscentrum som enfristående teknisk kommersiellt inriktadinstitution. Jag delar därför utredarens uppfattningom att Innovationscentrum skall stå för en nyuppfinnarkultur i Sverige.Det är därför min förhoppning att jag med dessatankar kanske något kan påverka regeringensfortsatta handläggning av frågan om etablering avInnovationscentrum.I regeringens formulering av Innovationscentrumsverksamhet sägs uttryckligen att innovationsstödoch andra innovationsfrämjande åtgärder skall varariktlinjer för verksamheten.Sammanfattningsvis säger utskottet: ''Utskottetutgår dock från att regeringen beaktar vad utskottetanfört om verksamheten hos stiftelsenInnovationscentrum. Det gäller, som tidigareredovisats, möjligheterna till omfördelning avbudgeten över de olika verksamhetsåren -- -- --. ''De genererar 50 miljonerkronor . Men mankanske kan utgå från att Innovationscentrum kanha den friheten att tillgodose större behov änmotsvarande de första åren.Vidare talas det om ''möjligheterna till särskildainnovationsfrämjande åtgärder och utveckling avproduktrådens samarbete med SUF:s lokalarådgivare''.I regeringens förslag saknar jag helhetssynen påalla åtgärder som kan stimulera och underlättauppfinnarnas sitution i , som jag tidigare varinne på. Vi i Ny demokrati följer i vår motion ominnovationsstöd upp många av utredarens förslag.Vi talar om en ny associationsform, långsiktigtuppbygda innovationsfonder för kapitalplacerare,skattefrihet för royaltyintäkter som skulle räddanya uppfinningar och produkter kvar i ,avdragsgilla patentkostnader för enskildauppfinnare, skatteavdrag för kapitalsatsningar iinnovationsprojekt etc.Herr talman! Men det räcker inte med aldrig såmycket åtgärder när det gäller innovationsstöd.Det måste också finnas tillgång till tålmodigtriskkapital. Bankerna ställer fortfarande inte upputan såväl livrem som hängslen på säkerheter. Vivet också att och och andrariskkapitalbolag inte är designade för sådantkapital som behövs för att starta upp utifrån enskrivbordsidé. Därför presenterade vi i Nydemokrati ett förslag till en statlig garantifond på 2miljarder knuten till Industri- ochnyföretagarfonden. Denna garantifond skullefinansieras genom pengar från Fond 92--94.I andra hand föreslog vi att av regeringenskulle begära en utredning om förslag till lösning påhur en sådan här garantifond skulle kunnaorganiseras och byggas upp. Vår grundtanke var attgarantifonden skulle kunna utnyttjas med kopplingtill Industri- och nyföretagarfonden. Projekt sombedömts och godkänts men som förvägratsbankkrediter skulle med garantifonden somsäkerhet inte kunna förvägras erforderligalånekrediter från bankerna. Vi känner till dentrappstegsmässiga skalan egen insats ger 30 %från fonden och från bankerna. Ja, det var vårtanke.I Svenska Dagbladet av säger , jurist på , iartikeln Banker tar inte samhällsansvar: Vi påFöretagarna -- dvs. --får dessutom nästan telefonsamtal frånpersoner som har fått klartecken från t.ex.Utvecklingsfonden eller Industri- ochnyföretagarfonden men där bankerna ändå vägraratt ställa upp med de lån som behövs därutöver. Detär ju barockt. Här ställer samhället upp medoffentliga medel, men bankerna tar ändå inte sittansvar.Därmed fick jag av en händelse en bekräftelse frånverkligheten som talar för det vettiga i vårt förslagtill garantifond. Men här i får dettaförslag inget gehör. Fast det har kanske sina skäl:Förslaget kommer från Ny demokrati.Herr talman! Avslutningsvis ansluter jag mig tillutskottets majoritet beträffande hemställan ibetänkandet, mom. 1. Jag yrkar bifall till vårreservation 3 om garantifond under mom. 2.Eftersom detta är en avslutande debatt medanknytning till näringsutskottets betänkanden, villjag här i kammaren uttrycka ett tack till minautskottskolleger för ett under den härmandatperioden synnerligen stimulerande arbete,trots våra åsiktsskillnader.Anf. 102 ():Herr talman! Om man läser betänkandet ominnovationsstöd blir man snart på det klara med attsamtliga partier i har gjort mycket starkamarkeringar av vikten av en politik där man satsarpå innovationer. Skiljelinjerna går vidfinansieringen av dessa satsningar. Som MatsLindberg sade i sitt anförande anserSocialdemokraterna och även attdet vore rimligare att göra satsningarna viaordinarie budgetanslag och via de institutioner somi dag finns och som i stort sett fungerar väl.Regeringen däremot har fått detta med stiftelser påhjärnan. Det förefaller som att man vill bygganågon sorts monument över den korta period isvensk politik då vi hade en borgerlig regering.De farhågor som tog upp när detgäller tillskapandet av nya institutioner ochuppbyggandet av nya byråkratier är välgrundade.Vi skall inte överbyråkratisera någonting som intebehöver krånglas till ytterligare. Jag instämmerockså i den beskrivning av regeringens nedrustningav näringspolitiken som gjorde.Under hela har man minskatNUTEK:s anslag och därmed har satsningarna påinnovationer och innovatörer minskat. Nuåterkommer man i huvudsak politiskt därför vill göra av med de sistalöntagarfondspengarna innan mandatperioden äröver.I samband med allmänna motionstiden avgav vi iVänsterpartiet vår näringspolitiska motion. Viskrev att vi instämmer i många avInnovationsutredningens förslag och idéer. Viavsatte också ett belopp motsvarande det somutredaren ansåg vara rimligt, ca 100 miljoner tillNUTEK för satsningar i bred mening påinnovationspolitik. I den reservation somsocialdemokraterna har fogat till detta betänkandeoch som jag har anslutit mig till anges ett lägrebelopp, 50 miljoner. Jag tycker inte att det finnsnågon anledning att skilja ut sig på beloppet omman är överens om det övriga, nämligen var ochungefär hur satsningen skall göras. Jag hade gärnasett att Socialdemokraterna hade gjort en litetstörre satsning än den som man gjorde.De brister som har omtalats tidigare -- t.ex.avvecklingen av innovationspolitiken -- är sådantsom hartagit upp i motioner. Det gäller stödet tillinnovatörer, stödet till produktråden och stödet tillUppfinnareföreningen. Detta har vi tidigare väcktmotioner om, som sedan har avslagits avkammaren. Dessa motioner har inte uppprepats iår, eftersom förslag skulleligga till grund för en proposition. Men jag står fastvid de synpunkter som jag har uttrycktunder mandatperioden.Jag tycker också att man bör betona att regeringenoch majoriteten har varit långsamma och vidtagitsådana åtgärder som har inneburit en tempoförlust.Man har till varje pris velat omstrukturera ochdelvis privatisera riskkapitalmarknaden. I börjanav perioden fanns det fungerande institutioner:Industrifonden, utvecklingsfonderna och NUTEK.Dessa borde kunna arbeta vidare framåtsyftandeutan att störas av de i mitt tycke onödigaomstruktureringarna och omorganisationerna somman har gjort.Nu skall jag inte klaga mera.Jag vill ta upp en sak som vi från vår sida speciellthar betonat. Det gäller satsningarna påteknikupphandling och den försöksverksamhetmed teknikupphandling som gör, det s.k.SNITS-programmet. Man bör göra ytterligaresatsningar utöver de 10 miljoner som är avsatta fördetta ändamål. Man bör också pröva de idéer sommed framgång är prövade i andra länder, dvs. att enbestämd procentsats -- låt oss säga av statenssamlade teknikupphandling -- avsätts för små ochmedelstora företag.Här har utskottsmajoriteten uttalat sittinstämmande i själva grundtanken, men man villavvakta utvärderingen av . Jag tycker att det är onödigt.Man kunde ha gått direkt till beslut och därigenommarkerat att det är allvar att staten genom sinteknikupphandling aktivt vill bidra till att stimulerautveckling av nya idéer och produkter.Herr talman! Avslutningsvis vill jag understryka attallt inte behöver uppfinnas i . Det är viktigtatt vi inte bara tar hand om de idéer som utvecklasi , utan att svenska företag -- stora,medelstora och små -- tar till sig idéer frånomvärlden och importerar idéer och innovationersom görs utanför landet. Som sagt behöver vi inteuppfinna allting själva. Det finns kloka människori andra länder också.Med detta vill jag instämma i . Dessutom yrkar jag bifall tillmeningsyttringen under mom. 3 beträffandeteknikupphandling.Anf. 103 ():Herr talman! Vi börjar nu närma oss slutet pådenna mandatperiod. Det har varit en period somhar inneburit ett hårt arbete för att påbörjaåterindustrialiseringen av Sverige.Efter 1980-talets spekulationsekonomi, som leddetill fastighetskriser, finanskriser, industrikriser samtockså den värsta arbetsmarknadskris som vi haft imodern tid, har det varit en mödosam väg för attåterupprätta som en företagar- ochtillväxtnation. Det småföretagsprogram som togsfram i regeringsdeklarationen börjar nu geresultat.Mats och jag har har fört ett antaldebatter . I varje debatthar ägnat sig åt att anklagaregeringen för dess politik -- att den ingenting gör.Men det har gjorts väldigt mycket, men det vill inteMats veta av.Jag skall berätta om några av de saker som hargjorts. Framför allt handlar det omsmåföretagsprogrammet, som består av en bättreriskkapitalförsörjning, sänkta skatter och avgifteroch som innebär en förenkling av regelverk försmåföretagen, vilket i sin tur innebär underlättandeav nyetablering. Det förbättrar ocksåförutsättningarna för forskning och utbildning samtEuropafrågorna.