prot · GH0998 · 1994-04-28 00:00:00 — Finns det verkligagarantier för att vi inte skall behöva ändranågonting i tryckfrihetsförordningen framöver?Jag tänker särskilt på det förslag som ligger iministerrådet om att man avser att införa ett EG-direktiv när det gäller integriteten. Vi som deltog iDatalagsutredningen kunde konstatera att detförslag som har tagit ställning tillinte är förenligt med svensk offentlighetsprincip.Om EG-direktivet går igenom och vi inte ändrarvåra grundlagar kan jag inte förstå annat än att EG-direktivet i alla fall kommer att gälla. EG-rätt gårföre våra konstitutionella lagar.Det här är ett sakområde som inte ingår iöverlåtelseprincipen. utredningom sekretessbestämmelser har också visat att närdet gäller sakområden kan det uppstå förändringarsom medför att vi är tvungna att t.ex. ändra itryckfrihetsförordningen. Därför skulle jag gärnavilja ha ett besked på den här punkten ifrån BertilFiskesjö eller någon annan hågad person iutskottet. Hur skall man se den här texten? Skallman se det som ett förbehåll? Skall vi, om ett införtdirektiv i den europeiska unionen kommer ikonflikt med våra lagar, se texten som utskottetskriver som ett förbehåll så att vi kan hävda att vihar tagit ställning till att lagen inte skall ändras?Hur skall man uppfatta texten? I förhandlingarnaom offentlighetsprincipen har vi tyvärr inte tagitupp frågan om garanti så att vi inte behöver göraförändringar.I en deklaration sägs att offentlighetsprincipen ären omistlig del i vår demokrati som ingår i vårtkulturarv som vi inte är benägna att ändra. Ideklarationen finns såvitt jag kan se inte hellernågra garantier. Tvärtom har EU deklarerat attSverige måste följa EG-rätten. Därför känner jagmig fortfarande orolig på den här punkten. Jagskulle vilja att vi klarade ut den här frågan. Det härbetänkandet handlar inte bara om hur vi skallkomma in i EG och vilka möjligheter vi skall haenligt regeringsformen. Det handlar också omsocialdemokraternas motion och om vi har någragarantier för offentlighetsprincipen.Anf. 28 ():Herr talman! Jag vill svara på en fråga som BengtHurtig ställde till mig tidigare. Han frågadenämligen om det är möjligt för att träda utur unionen. Jag håller med när hansäger att vi naturligtvis inte skall gå in i EU för attupplösa organisationen utan för att verka i den, drafördel av den och kanske själva ge vårt tribut tillutvecklingen i unionen. Jag ser också gärna att nyastater i blir medlemmar.Det är riktigt som säger att det förnärvarande inte finns någon utträdesparagraf ifördragstexten. Men som medlemsnation kan vinaturligtvis tillsammans med övriga stater verka föratt en sådan kommer till stånd. Jag tycker att det ärnaturligt att en sådan paragraf skall finnas. Jagfinner det mycket konstigt att man skall kunnabinda upp sig för evärdlig tid. I alla sammanhang ärdet barockt om ett evighetsperspektiv skall gälla fören sammanslutning. I utskottet har vi också haft endiskussion om huruvida en stat som skulle låta bliatt betala sina avgifter och inte håller sig tillfördragen förr eller senare kommer att mäla sig utur gemenskapen. Det tror jag sker med vissautomatik om tillräckligt har gått.När det gäller frågan om offentlighetsprincipen sågjag att begärde ordet men inte blevuppmärksammad. Jag skall försöka svara på fråganom offentlighetsprincipen. Jag tycker att vi säger såtydligt i motivtexten att vi anser attoffentlighetsprincipen har samma vikt som andraoerhört viktiga konkreta delar i regeringsformen.Av den anledningen tillåter vi inte att man på någotsätt ruckar på offentlighetsprincipen här hemma.Förhoppningsvis kommer de intentioner somDaniel Tarschys gett uttryck för i sin utredning attbli verklighet så att man lättar påutrikessekretessen.När det däremot gäller offentlighetsprincipens varaeller icke vara inom EU kan vi naturligtvis barautöva påverkan såsom medlemsnation. Det kan viförhoppningsvis göra tillsammans med de övrigaskandinaviska länderna och , somhar tryckfrihets- och yttrandefrihetsregler sompåminner om våra.Anf. 29 () replik:Herr talman! Om jag minns rätt gällde min fråga attutskottet säger att man öppet skall redovisaförhållandena. Men man har inte redovisat artikel240 i som innebär att det här gällerför evigt. Det har inte heller redovisats vad somgäller enligt internationell rätt om man skulle viljabegära utträde. Man har inte heller redovisat vadsom gäller i det här avseendet för . Detfinns faktiskt en vetorätt inom EFTA. Det finnsmöjligheter till utträde och en beslutsmekanism därparlamentariker är inblandade. Jag tycker attutskottet borde ha redovisat dessa förhållandenöppet.Anf. 30 ()replik:Herr talman! Jag tycker att uttryckte en förhoppning om att man skallkunna ta hänsyn till t.ex. vår offentlighetsprincip isamband med ett medlemskap. Jag känner migdock fortfarande inte övertygad om att detverkligen kommer att bli så. Jag uppfattade att densocialdemokratiska motionen gav uttryck för att viskall ha garantier på det här området så att vi intebehöver ändra på offentlighetsprincipen.Fortfarande tycker jag att det är mycket viktigt attvårt konstitutionella utskott här i parlamentetockså kan tala om hur det blir på den punkten. Harvi garantier eller inte?Anf. 31 ESCH (m):Herr talman! Jag är ganska övertygad om att ingenav oss som har varit uppe i talarstolen är emotett utvidgat samarbete med , tvärtom. Omdet målet tror jag att vi alla är rörande ense. Det ärden väg som man har valt för att nå dit, nämligenMaastrichtavtalet, som jag och några fåtillsammans med mig är emot.Maastrichtavtalet är inte bara utopiskt. Detmotverkar direkt sitt eget syfte. är detemellertid så lyckligt den här gången att det inte ärvi här i som avgör frågan. Det är svenskafolket självt som i en folkomröstning avgör omSverige skall bli en del av unionen. Det är folketsom vi skall försöka att övertyga, interiksdagsledamöterna. Därvidlag är jag betydligtmer optimistisk än vad jag är när det gäller minakolleger här i riksdagen.Anf. 32 ():Herr talman! Jag vill gärna instämma med , att samarbetet i är viktigt.Jag vill ändra mitt tidigare yrkande. Jag yrkar alltsåbifall till mom. 1, 2 och 5.Anf. 33 ():Herr talman! I utskottets betänkande förklarar vivilken stor vikt vi tillmäter den fria åsiktsbildningeni och därmed också våroffentlighetsprincip. Det står klart skrivet.Däremot kan jag hålla med omatt när man jämför de bägge fri- ochrättighetsförordningarna i EU respektive i ,är ordet ''motsvarar'' kanske inte glasklart. Men ettenigt utskott har kommit fram till det ordet. Närman jämför de bägge rättsordningarna är ordet''motsvarande'' det lämpligaste för att förklara attfri- och rättighetsförordningarna står i nivå medvarandra fast de i alla delar inte är identiska. Det äralltså utskottets skrivning.Utskottet uttalar också mycket klart att densvenska offentlighetsprincipen och den friaåsiktsbildningen är för oss viktig.Anf. 34 Tredje vice talman ():Herr talman! Jag skall inte ytterligare gå in på allaintressanta frågor som än en gång har tagits upphär. Men för att inte allt skall bli hängande i luftenvill jag anknyta till det som i sitt senaste inlägg. Hon sade att vi intebehöver ändra grundlagen i därför att dethar man inte behövt att göra på annat håll.Till att börja med var detta en halv sanning. En delländer har ändrat sina grundlagar. Men att andraländer inte har behövt ändra sina grundlagar berorpå att de redan har haft en sådan utformning att dethar möjliggjort medlemskap i EU.Birgitta nämnde särskilt . Dåvill jag läsa direkt ur 20 § i den danska grundlagen.Jag gör en fri översättning från danskan, så det blirkanske inte ett perfekt juridiskt språk. Så här stårdet: Befogenheter som enligt denna grundlagtillkommer rikets myndigheter kan genom lag inärmare bestämt omfång överlämnas tillmellanfolkliga myndigheter som har upprättats viden ömsesidig överenskommelse med andra staterför att främja mellanfolklig rättsordning ochmellanfolkligt samarbete.I ansåg man att denna paragraf var tillfyllest för att möjliggöra ett medlemskap. Men vårgrundlagsparagraf har inte denna utformning,. 35 ():Herr talman! Jag tycker att det är värdefullt atttredje vice talmannen har läst in detta tillprotokollet, så det finns med hur harbeslutat.Jag vill betona att jag sade att ''många'' länder intehar ändrat sin grundlag. Jag sade inte att det intevar något land som hade gjort det.Eftersom EU inte har krävt att vi skall ändra vårgrundlag -- man är fullt införstådd med de reglersom gäller i -- för att bli medlemmar, skulledet naturligtvis vara möjligt för oss att blimedlemmar, om svenska folket säger ja, utan attöverlämna beslutsbefogenheter till EU. När enlagändring måste ske borde vi i varje fall ta uppdenna i och sedan får det ta den tid somdet tar, precis som i när det gällerfolkomröstning om grundlagsändring. Det är ju detsom har stoppat upp processen. Man har varittvungen att invänta grundlagsändringarna ochförändringarna i de övriga länderna. Vi skulleockså kunna gå in för samma sak.Även om det nu inte framgår lika tydligt, är dettaförslag till grundlagsändring en''plattläggningsparagraf''. Vi ger oss utan att ge demänniskor som -- om vi blir medlemmar -- skallförhandla någon laglig möjlighet att bromsa. Viskall vara med på rubbet och vi blir överkörda. Vihar inga möjligheter att hävda att vi enligt vårkonstitution inte kan fatta vissa beslut. Jag tyckeratt det är onödigt och felaktigt att besluta om engrundlagsändring, även om svenska folket skullesäga ja i folkomröstningen.Anf. 36 ():Herr talman! Jag hade hoppats att säga någonting om offentlighetsprincipen.Innebär detta några garantier för att vi inte behöverändra på offentlighetsprincipen? sitt anförande med att säga att det är någrafrågor som hänger i luften, och den här fråganhänger mycket i luften. Att veta om vi har nåragarantier eller ej är en principiellt viktig fråga. Skallvi betrakta detta betänkande som ett förbehåll somSverige sedan kan använda sig av om t.ex. förslagettill EG-direktiv skulle gå igenom i ministerrådet?Kan vi i så fall använda oss av detta betänkandesom ett förbehåll för att inte behöva ändra påtryckfrihetsförordningen? Förslaget till EG-direktiv innebär ett krav på förändring av vårtryckfrihetsförordning. Jag vill att svara på den frågan.Anf. 37 Tredje vice talman ():Herr talman! Man kan naturligtvis aldrig sägaaldrig i olika frågor när det gäller EU:s framtidautveckling. Vi vet inte hur det blir.Vad vi kan konstatera är att EU inte har någonlagstiftning på yttrandefrihets- ochsekretessområdet som är gemensam för alla länder.Den grundläggande orsaken till detta är attformerna skiftar så kolossalt i olika länder. I enakanten finns med sin oerhört strängasekretess och längst ut på den andra kanten liggerSverige med en väldig öppenhet. ochHolland ligger oss närmast. Därefter kommerTyskland och de övriga länderna i en fallande skala.Det är klart att jag inte kan ge något fribrev för allframtid. Om sådana här frågor kommer upp, måstedet fattas beslut i dem. Om vi är medlemmar, kanvi vara med och bestämma hur dessa beslut skall seut. Direktivet om den personliga integriteten, somIngela tydligen är ängslig för, har ännuinte beslutats. Det har ju ifrågasatts även inom EU,om man över huvud taget skall ge sig in på enlagstiftning av det slaget.När det gäller en par mindre frågor kommer redannu vår tryckfrihetsförordning ochyttrandefrihetsgrundlag att påverkas genom våranslutning till EU. Men i dessa två avseenden haringen haft någonting att invända. Det har ju inteheller förts någon debatt om detta.Anf. 38 ():Herr talman! Det är ju en väsentlig fråga. Statsrådefter statsråd har stått här i kammaren och sagt attdetta är en omistlig del av vår demokrati och attoffentlighetsprincipen inte är förhandlingsbar. Viskall inte rubba på den.Det står i betänkandet att inget väsentligt skallrubbas när det gäller grundläggande frågorsyftande till offentlighetsprincipen, meddelarskyddosv. Hur skall man bedöma detta dokument?Innebär det något förbehåll eller ej? Jag kan intetolka på annat sätt än att det äroklart hur det blir.Jag har tagit upp detta exempel för att visa att detinom en ganska snar framtid finns en risk för att vitvingas ändra på offentlighetsprincipen. Oavsettom det är realistiskt eller ej måste ändå riksdagenoch det svenska folket få veta om vi har rätt tilloffentlighetsprincipen eller om EU kan fatta beslutsom gör att vi väsentligt måste rubba påoffentlighetsprincipen.Om man ändrar i offentlighetsprincipen i enlighetmed förslaget blir det en väsentlig förändring ochen väsentlig försämring, vilket jag inte tycker äracceptabelt. Därför var det så angeläget att helst iförhandlingsskedet få garantier för särregler.Möjligtvis skulle man kanske kunde använda sig avdetta betänkande som ett förbehåll. Därför ställerjag fortfarande frågan om vi i en eventuellkommande konflikt kan använda oss av dettadokument som ett förbehåll.Anf. 39 ():Herr talman! Jag blev något förvånad över BirgittaHambraeus frågeställning. Hennes invändning motgrundlagsförändringarna var att EU inte hade krävtatt skulle genomföra någragrundlagsförändringar. Detta är ett mycketmärkligt påstående, eftersom Europeiskagemenskapen inte har någon som helst kompetensatt kräva av medlemsländerna att de skall förändrasina grundlagar. EU har att se till att leverupp till fördragen och de ingångna avtalen, men hurvi gör med våra grundlagar är helt vår ensak.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 1 (avslag på proposition 1993/94:114)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:271 för utskottet13 för men.2 avstod63 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:113 s, 70 m, 26 fp, 21 c, 19 kds, 19 nyd, 1 v, 2 -För men. :2 c, 10 v, 1 -Avstod:1 m, 1 kdsFrånvarande:25 s, 9 m, 7 fp, 8 c, 6 kds, 4 nyd, 3 v, 1 -Mom. 2 (överlåtelse av beslutanderätt)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:268 för utskottet13 för men.4 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:112 s, 68 m, 26 fp, 21 c, 20 kds, 19 nyd, 2 -För men. :1 c, 11 v, 1 -Avstod:1 s, 1 m, 1 c, 1 kdsFrånvarande:25 s, 11 m, 7 fp, 8 c, 5 kds, 4 nyd, 3 v, 1 -Mom. 5 (ägare till svensk periodisk skrift)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:273 för utskottet12 för men.2 avstod62 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:113 s, 70 m, 26 fp, 23 c, 20 kds, 19 nyd, 2 -För men. :11 v, 1 -Avstod:1 m, 1 kdsFrånvarande:25 s, 9 m, 7 fp, 8 c, 5 kds, 4 nyd, 3 v, 1 -Mom. 6 (ikraftträdandet av lagarna m.m.)Kammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av andre vice talmannen medgavkammaren att betänkandenKU37 och KU46 fick avgöras i ett sammanhangefter avslutad debatt.AjourneringKammaren beslöt på förslag av andre vicetalmannen att ajournera förhandlingarna till då den muntliga frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.30.7 § Muntliga frågor till regeringenAnf. 40 TREDJE VICE TALMANNEN:Vi återupptar förhandlingarna med en frågestund.Frågor besvaras av statsminister ,kulturminister ,arbetsmarknadsminister ,finansminister ochkommunikationsminister är välkomna till denna frågestund. Reglerna ärvälkända för kammarens ledamöter: korta, precisafrågor. Statsministern svarar på övergripandefrågor och övriga regeringsledamöter företrädesvispå frågor inom deras egna verksamhetsområden.Tillfälliga arbetstillståndAnf. 41 ():Herr talman! Jag skulle vilja ställa en frågakulturministern med anledning av att vi imassmedierna har kunnat läsaom en polsk familj som bott i ochsom fött ett barn här . De harkommit hit legalt, värvade för att jobba i densvenska sjukvården. Vidare har de inte gjort någralagöverträdelser. De har anställning ocharbetsgivare som önskar behålla dem.Min fråga är: Är det rimligt att de här personernautvisas med tio arbetsdagars varsel samt åläggsbesöksförbud ?Anf. 42 Kulturminister ():Herr talman! Som vet kan jag inteuttala mig i enskilda fall. Däremot kan jag uttalamig om principerna när det gäller tillfälligaarbetstillstånd, som det är fråga om här -- dethandlar ju inte om asylsökande eller om personersom är i behov av skydd.Det finns egentligen inte några riktigt fastlagdaregler för hur man får beviljaarbetstillstånd. Men det har utbildats en praxismellan ocharbetsmarknadsmyndigheterna. Denna praxisutgår från att man inte bör bevilja tillfälligaarbetstillstånd längre än . Sedan harbestämmelserna utvidgats ,framför allt när det gäller idrottsmän ochföretagsledare för internationella bolag ochliknande.I förarbetena till bestämmelserna om tillfälligaarbetstillstånd har man sagt att det inte är rimligtatt bevilja så långa tillstånd att de börjar uppgå tillden tid som behövs för att bli svensk medborgare.Det betyder ju att är det familjer som har beviljatstillfälliga uppehållstillstånd och dessa har förlängtsoch man nu t.o.m. har gått över tiden för när mankan erhålla medborgarskap, måste naturligtvis,enligt min uppfattning, myndigheterna ta hänsyntill detta.Ny myndighetsorganisation på radio- och TV-områdetAnf. 43 BO ():Herr talman! Jag har en fråga till kulturministerBirgit . Alldeles strax kommerriksdagen att behandla frågan om en nymyndighetsorganisation på radio- och TV-området. Frågan gäller bl.a. var den nyamyndigheten skall lokaliseras.Innan har fattat beslut harkulturministern i samband med ett besök iSundsvall uttalat att den nyamyndigheten skall lokaliseras till Gamla stan.Min fråga till kulturministern är: Kommerkulturministern att delta i dagens debatt här ikammaren alldeles strax?Anf. 44 Kulturminister ():Herr talman! Först vill jag på det bestämdastetillbakavisa att jag skulle ha sagt vad Bo Forslundpåstår att jag skulle ha sagt i Sundsvall.När jag tillfrågades av alla möjliga medier iSundsvall -- tydligen är detta en stor fråga för vissapersoner i -- informerade jag just om attriksdagen denna dag skulle debattera denna frågaoch fatta beslut. Innan har fattat beslutkan naturligtvis varken jag eller regeringen genågot besked om vad vi skall göra eller inte göra,eftersom det är som beslutar.Jag har också informerat medierna där uppe i betänkandet från utskottet säger attregeringen bör överväga möjligheterna attlokalisera myndigheten till annan kommun änStockholm. Jag har också sagt att det här inte ger såväldigt strikta direktiv om vad regeringen bör göraefter det att har fattat sitt beslut.Därför avvaktar både jag och regeringen beslutethär i innan vi vidtar åtgärder.Kollektivtrafiken i GöteborgAnf. 45 ():Herr talman! Jag har en fråga tillkommunikationsminister finns ju en proposition om Göteborgstrafiken.Propositionen är nu under behandling i utskottet. Ipropositionen finns det pengar tillkollektivtrafiken. Jag skulle då vilja veta om detfinns några hinder för eller problem med att de härkollektivtrafikprojekten genomförs oavsett hur detgår senare med de mera kontroversiella och ännuinte klara vägprojekt som skall finansieras medbiltullar.Finns det alltså några hinder attGöteborgspolitikerna och politikerna i regionengenomför kollektivtrafikprojekten så snart detnågonsin är möjligt?Anf. 46 Kommunikationsminister ():Herr talman! Som torde känna tillinnebär den här propositionen att regeringen nuåterkommer till just för att möjliggöra enfriare användning av pengarna tillkollektivtrafikdelen i Göteborgspaketet än vad somfanns i den ursprungliga propositionen -- alltså justför att inhämta bemyndigande attutbetala de här pengarna.Detta innebär dock inte att det är möjligt attfrånträda hela huvudtanken med det här paketet.Det handlar både om att skapa bättre villkor förkollektivtrafiken och om att minska biltrafiken iGöteborgs innerstad och få enfinansiering för de kringfartsleder som ingår i denhär överenskommelsen.Anf. 47 ():Herr talman! Detta med vägtullar är såkontroversiellt att det finns en osäkerhet om det gåratt genomföra det här inom rimlig tid. Därför kandet finnas de som resonerar så, att det är risk för attvi får betala tillbaka de pengar som går tillkollektivtrafiken.Jag skulle vilja ha en bekräftelse frånkommunikationsministern om att det nu är möjligtatt börja använda dessa mycket angelägna pengartill kollektivtrafiken, oavsett hur det sedan går medbiltrafikprojekten.Anf. 48 Kommunikationsminister ():Herr talman! Möjligheten att användakollektivtrafikmedlen öppnas nu om riksdagenbifaller regeringens proposition. Däremot utgårregeringen från att alla parter iGöteborgsöverenskommelsen är beredda attuppfylla sina förpliktelser i enlighet medöverenskommelsen.Tilläggsanslag till UtbildningsdepartementetAnf. 49 ():Herr talman! Jag antar att finansministern anser attdet är viktigt att hålla på principen om attramanslag inte får överskridas.I tilläggspropositionen görs det ettanmärkningsvärt undantag förUtbildningsdepartementets egetmyndighetsanslag, som på grund av föregivetinformationsbehov och internationaliseringsarbetevill överskrida sin budget med 43 %.Det här kan uppfattas som en uppluckring av denstrama budgetpolitiken och som en signal till andraförvaltningar. Därför vill jag fråga finansministernom hon offentligt vill säga vad hon hade att säga tillUtbildningsdepartementets chef om det häröverskridandet och vad hon kommer att säga tillandra förvaltningschefer som vill överskrida sinamyndighetsanslag på likartat sätt med ungefärsamma argument.Anf. 50 Finansminister ():Herr talman! Jag kan försäkra, ,att det har varit många och långa diskussioner föratt utröna vad detta överskridande beror på. Det ärganska uppenbart att det har funnits svårigheter närdet gällt att beräkna en del poster i de olikaanslagen. Det är mycket olyckligt att dettaöverskridande har skett.Utbildningsdepartementet har självt finansieratpengarna, vilket är en starkt förmildrandeomständighet. Det handlar alltså inte om några nyapengar som behöver lånas upp, utan det handlar omfinansiering inom Utbildningsdepartementetsverksamheter. Tekniken med ramanslag håller jupå att införas . Det är väldigt viktigt att den följsav alla myndigheter, departement osv.Jag är helt övertygad om att resultatet av någonsmärre försyndelse i början av processen faktisktytterligare understryker behovet av att allamyndigheter, även sådana som har närmare beröring med, fullföljertankarna på att man får en påse pengar och sedanfår man inte göra av med mer.Besparingar i statsbudgetenAnf. 51 i (nyd):Herr talman! Jag har en fråga till finansministern.Kompletteringspropositionen var som en påse, tomoch innehållslös. Tycker finansministern att detvore bra om finansutskottet förhandlade fram dekonkreta besparingar som måste till och somregeringen misslyckats med att ta fram?Anf. 52 Finansminister ():Herr talman! Jag tycker alltid att det ärutomordentligt bra om utskottet kommer överensom besparingar. medverkan hittillshar i flertalet fall gått ut på precis motsatsen. Deträcker med att se på Ny demokratis medverkan ibeslut som har fattats här i kammaren för att lägga märke till att de harresulterat i ett stort antal ökade utgifter, vilket interiktigt stämmer med den tanke som försöker göra sig till tolk för. Det är alldelesuppenbart att talar med dubbla, föratt inte säga tredubbla, tungor.Beredningen av bostadsfrågor i regeringskanslietAnf. 53 ():Herr talman! Jag vill vända mig till statsministern.I förra veckan uttalade allvarlig kritikmot regeringens sätt att dela upp bostadspolitikenpå sju statsråd och nästan lika många departement.Häromdagen kommenterade statsministern dettaoch jag fick intrycket -- jag hoppas att det är fel --att han tänkte strunta i det beslut som riksdagenfattade.Anf. 54 Statsminister ():Herr talman! Min kommentar till detta beslut äralldeles riktigt uppfattad. Regeringsformen angeren mycket tydlig maktfördelning ochansvarsfördelning mellan , som har attfatta vissa beslut, och regeringen inklusivestatsministern, som har att fatta andra. Det innebäratt frågan om fördelningen av arbetet inomregeringen, inklusive detta, är en fråga förregeringen och för statsministern.Anf. 55 ():Herr talman!