prot · GH09114 · 1994-05-31 00:00:00 — Olikamyndigheter skall beakta dem i sin verksamhet.Men vad betyder detta ''beakta''?Miljökvalitetsnormerna skall utgå från vadmänniskors hälsa och naturen tål, men, säger mani texten kring hela förslaget, när det gälleråtgärderna med anledning av normerna skall mangöra avvägningar mellan ekonomi och teknik. Dethela är mycket oklart.Det är mitt skäl för att vädja till miljöministern attlåta lagförslaget vila, så att det ges störremöjligheter att se över det ytterligare en gång.Anf. 88 Miljöminister ():Herr talman! Vi har inte forcerat fram det härarbetet. Vi visste att vi hade den här typen avarbetsuppgifter med utgångspunkt från denparlamentariska kommitténs arbete. Vi har på ettmycket noggrant sätt inhämtat remissvar underlång tid. Därefter har vi tagit ordentlig tid på oss föratt bereda förslagen i . Därefterhar vi remitterat det hela till Lagrådet.Det är självklart att lagrådsgranskningen skall taden tid den tar. Mitt svar i formfrågan omtidtabellen baseras alltså på en bedömning av desenaste uppgifterna från Lagrådet. Om de tarlängre tid på sig kommer tidtabellen inte att hålla.Det är självklart att de försöker att göra ett så brajobb som möjligt.Den här typen av uppgift -- att skapa en hel balkav, i det här fallet, elva olika lagar -- är en besvärliglagstiftningsuppgift. Det är kanske den störstalagstiftningsuppgift som regeringen över huvudtaget har haft under den här valperioden.Jag har ingen åstundan att driva fram detta onödigtsnabbt. Jag tycker att man skall respektera att detär en process där det växer fram ett förslag somförhoppningsvis blir allt bättre efterhand. Sedankan vi ha olika värderingar av innehållet i sak. Jaggår inte in på den debatten , även om AnnikaÅhnberg frestar mig att göra det.Nu handlar det om att respektera att den här typenav lagstiftningsuppgifter tar . Jag tror att detbara är en fördel om har god tid på sig ibörjan av en period. Dessutom ingår detövergångsbestämmelser och organisatoriskaförslag i tidtabellen. Det gäller t.ex. ett förslag omen miljöombudsman och många andra saker somsamtidigt skall in i tidtabellen. Det är viktigt inte gör avkall på detta.Anf. 89 (-):Herr talman! Jag delar definitivt uppfattningen attdet är bra om man har gott om tid på sig. Menriksdagen har ju inte gott om tid på sig bara för attden får det här förslaget när harsammankallats. Det blir snarare tvärtom. Många avledamöterna kommer förmodligen att vara nya,och eftersom det alltid i början av en nymandatperiod är många frågor som finns attbehandla tror jag att det är en nackdel att en sådanhär stor och viktig fråga kommer alldeles i börjanav nästkommande mandatperiod.När en proposition kommer till rullarprocessen på. Det finns förmotionsbehandling och det finns en ungefärlig tidför utskottsbehandling. Det går inte för riksdagenatt behandla frågan på samma noggranna sätt ochmed samma goda tidsmarginaler som det gör förregeringen.Jag tänker inte heller gå in på de delade meningarsom kan finnas i sakfrågor. De finns, och jag är rättövertygad om att hur bra miljöbalk vi än fårkommer aldrig någonsin alla i detta land att varafullständigt överens om innehållet i den. Jag villbara betona att det inte är något nederlag om detinte kommer en miljöbalk under den härmandatperioden. Det är bättre att det får ta sin tidoch bli ett så gediget arbete som bara är möjligt.Anf. 90 Miljöminister ():Herr talman! Det är också min inställning. Därförhar jag inte drivit på det här arbetet mer än vadresurserna tål. Det viktiga är att det blir en så braprodukt som möjligt, att Lagrådet tar den tid på sigsom de behöver för att granska det och attregeringskansliet har gjort på samma sätt.Sedan har vi satt upp detta i regeringsförklaringensom en viktig uppgift . Jag delarinte uppfattning om detta. Jagtycker att det är en fördel. Om jag voreriksdagsledamot skulle jag välkomna möjlighetenatt få motionera vid två olika tidpunkter, dels islutet på den här perioden, dels i början på nästa.Då har man på sig att läsamiljöbalken. Det vore väl trevligt.Anf. 91 (-):Herr talman! Av egoistiska skäl skulle jagnaturligtvis tycka att det vore särskilt trevligt. Minachanser att skriva någon motion till den härmiljöbalken försvinner ju i och med att den härmandatperioden upphör. Men just det faktum att viden här sommaren passerar gränsen mellanmandatperioderna och att det är en ny riksdag somhar att behandla den gör att jag tyckeratt det finns skäl att låta hela processen ta sin tidoch i stället komma med förslaget till ihöst.Jag är nöjd med det svar jag har fått attmiljöministern delar min uppfattning att det viktigaär att det här förslaget blir så genomarbetat sommöjligt. Det viktiga är inte vilken regering som fåren fjäder i hatten genom att ha lämnat förslaget.Det viktiga är att vi alla, när beslutet en gång ärfattat, med stolthet kan säga att detta är ett gedigetarbete som ger oss bättre redskap i det fortsattamiljöskyddsarbetet.Anf. 92 Miljöminister ():Herr talman! Jag vill göra en liten kort notering till,så att det inte glöms bort. Jag tycker också att det ären fördel om man tydligt och klart kan få en folkligförankring kring ett utarbetat dokument som någonstår för. Vi har ett val. Vi skall inte glömma bort attvi lever i demokrati.De här frågorna är visserligen svårgenomträngligaoch många hinner och orkar inte läsa igenom denhär sortens materia, men det kan inte vara något felom detta leder till en debatt under valrörelsen. Dethandlar om folklig förankring. Det har hänt såmånga gånger tidigare att detta inte har varitmöjligt eller helt enkelt har undvikits. Jag tycker attdet vore ytterligare en positiv faktor om manlyckades med det.Anf. 93 (-):Herr talman! Tyvärr är min erfarenhet avvalrörelser snarare den att man bör se till att defrågor man vill ha en seriös, lågmäld och noggranndebatt om hamnar utanför den s.k. valrörelsen. Jagtycker att debatten blir allt mindre seriös ochkonstruktiv ju närmare valet man kommer. Mendet är min allmänna uppfattning.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1993/94:576 ommiljösatsningarna i Öst- och CentraleuropaAnf. 94 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen har någon samlad bild avmiljösatsningarna i Öst- och och närden i så fall kommer att redovisas för riksdagen.Svaret på frågan är att en skrivelse innehållande enredovisning av insatserna på miljöområdet iCentral- och kommer att lämnas tillriksdagen denna vecka.Anf. 95 ():Herr talman! Jag vill tacka för svaret och konstateraatt jag har uppnått syftet med min fråga. Jag bordekanske ha tjatat ivrigare.Det är väl aningen genant, det borde i varje fallvara genant, för regeringen att det utskott iriksdagen som har hand om miljöfrågor -- detutskott som genom bl.a. idoga arbete intefår lov att kallas miljöutskottet -- måste tigga och beför att få fram de uppgifter som vi länge har begärt.Från socialdemokratiskt håll begärde vi att få framde här uppgifterna i förra miljömotionen, vibegärde dem i samband med klimatpropositionen,och vi har begärt dem på nytt i januari i år.När jag under den allmänpolitiska debatten frågademiljöministern om detta fick jag samma svar som vihar fått , nämligen att regeringen har ettgrepp om det här, att man nog kan redovisa det ochatt en redovisning kommer snart. Miljöministernsade då att han nog skulle kunna fixa det här.Nu har det också i det här fallet visat sig attmiljöministern inte är någon riktigt bra fixare,vilket väl också har framgått av svaret på de tidigarefrågorna.Jag kan inte låta bli att fråga varför det har dröjt sålänge innan vi nu får den här redogörelsen; jag litarpå att den kommer nu.Jag skall inte ge mig in på att recensera något somjag inte har sett, men eftersom jag kommer att halämnat innan det blir tillfälle attdiskutera ärendet, vill jag nu ställa en fråga. Vi harfrån socialdemokratiskt håll begärt dels en samladredogörelse för vad som har skett med de pengarsom har beviljats, dels ett samordnat program förarbetet i , om jag använder detbegreppet, vilken strategi man alltså har. Min andraföljdfråga blir därför: Innehåller den aviseradeskrivelsen båda de delarna?Anf. 96 Miljöminister ():Herr talman! Jag är naturligtvis rörd intill tårar överdet intresse som Socialdemokraterna som parti nuvisar för de här frågorna. Det intresset var någotmediokert när den borgerliga regeringen tillträdde.Jag vill -- för säkerhets skull, om någon skulle haglömt det -- påminna om att den här regeringen istället för 1 miljard i Öst- ochCentraleuropabistånd har satsat 3 miljarder på treår, plus de ytterligare insatser som ligger inom denram om 500 miljoner som blev en följd avenergiskatteförslaget med höjd CO2-skatt -- detblev 600 miljoner över där, och 500 av dessa haravsatts bl.a. för östsamarbete och för Östersjönutöver det som har satsats på förnybaraenergiresurser på i vårt eget land.Innehållet i den här skrivelsen är naturligtvis sådantsom brukar finnas i skrivelser, dvs. det finns ingaförslag till beslut. Om sådana förslag hade funnits,hade det varit en proposition.Jag förnekar på det bestämdaste att vi har försöktförhala ärendet, ingen har gjort det. Vad dethandlar om är att vi i vanligordning redovisar vad vi har gjort inom ramen förde stora satsningar som vi gör och att görasammanställningen så fullständig som möjlig.Jag tror, jag hoppas i varje fall, att att finna att skrivelsen är ganskadetaljerad. Jag har korrekturexemplaret avskrivelsen med mig, och här finns en bilaga sominnefattar så mycket detaljer att det räcker för flerakvällars läsning. Dessutom tar vi i skrivelsen upp istort sett vartenda projekt, utom något, där vi avutrymmesskäl har komprimerat och sammanfattat.Det här är en mycket omfattande redogörelse, ochde huvudsakliga rubrikerna rör som sagt helaÖsteuropa och Östersjön.Anf. 97 ():Herr talman! Miljöministern behöver inte bli rördintill tårar därför att jag bryr mig om Östersjönsmiljö. Jag bor mitt i , och jag tror inte attmiljöministern kan ifrågasätta mitt engagemang ide frågorna.Eftersom statsrådet vill påminna mig om vad somhar hänt tidigare får väl jag i min tur påminnastatsrådet om att utvecklingen i östra delen avEuropa faktiskt inte har stått still under de senasteåren. Det har hänt ganska mycket, vilket självfalletockså måste avspegla sig i de svenska kontakternamed dessa länder. Det var inte alldeles självklartvad för slags samarbete vi skulle ha med staterna påandra sidan förrän en bit in på 90-talet.Statsrådet säger också att svaret på den här fråganinte har förhalats. Vore jag företrädare för denborgerliga majoriteten i jordbruksutskottet, skullejag vara väldigt besviken. I jordbruksutskottet hardet -- såvitt jag förstår efter kontakter meddepartementet -- nämligen sagts att de härredogörelserna skulle ha kommit mycket tidigare.Dessutom lovade statsrådet faktiskt mig i början påfebruari att han skulle ''fixa det här'' åt mig.Anf. 98 Miljöminister ():Herr talman! Det är precis vad jag har gjort.Eftersom det här är en skrivelse och en redogörelsekrävs det ingen mer omfattande handläggning iriksdagen, och alltså är det ett ärende som ärlämpat just för avslutningsfasen avriksdagsperioden.Jag är ganska stolt över det arbete som vi har hunnitmed. Det arbete som utförs är alltid otillräckligt,det är självklart, men det är i varje fall på årsbasisräknat volymmässigt mer än större änvad den tidigare regeringen åstadkom under dentidigare valperioden. Jag påstår inte att alltingborde ha hunnits med tidigare, men jag kan nämnasådana konkreta exempel som att vi nu har arbetatfram ett Östersjöprogram i vilket det krävs 150--200miljarder bara för att rätta till de hundra värstautsläppskällorna, och det är klart att de pengarnainte finns tillgängliga hur som helst.Vad det handlar om nu är att vi arbetarinternationellt, tillsammans i , i ochi världen, för att mobilisera mer resurser. Det ärden strategi som vi arbetar efter.Anf. 99 ():Herr talman! Det är ju just av den anledningen attvi har gjort de satsningar som vi har varit överensom som det vore bra med en samordning. Dethandlar om en mängd olika utgiftsslag ochanslagsposter, och det är därför som det har varitutomordentligt svårt att göra sig en klar bild avsaken.Det jag kritiserat är naturligtvis inte att regeringennu kommer med den här redogörelsen -- jag tyckeratt det är alldeles utmärkt bra -- utan vad jagkritiserar är att man under ett par års tid har sagtatt detta har gjorts, att detta finns i departementet,men att man inte har kunnat redovisa det förriksdagen. Det är min kritik. I övrigt ser jag i höggrad fram emot att få läsa den här redogörelsen närden äntligen kommer.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på frågorna 1993/94:550 och 552 omden nya läroplanenAnf. 100 (m):Herr talman! har ställt två frågor tillmig angående föräldrainflytandet i skolan och dennya läroplanen. Jag besvarar båda frågorna i ettsammanhang.Den övergripande målsättningen för de senasteårens skolreformer har varit att flytta skolanskraftfält från relationen mellan statlig ochkommunal skolförvaltning till den mellan skolansprofessionella och hemmen. Den nya läroplanenför det obligatoriska skolväsendet, där föräldraroch elever ges ett större ansvar ochbeslutsutrymme, är en viktig milstolpe i dennautveckling.Jag citerar ur läroplanen: ''Skolan skall klargöra förelever och föräldrar vilka mål utbildningen har,vilka krav skolan ställer och vilka rättigheter ochskyldigheter elever och deras vårdnadshavare har. ''Vidare framgår att skolan skall vara ett stöd förfamiljerna i deras ansvar för barnens fostran ochutveckling: ''Skolans arbete måste därför ske isamarbete med hemmen.'' Läroplanenunderstryker också vikten av attundervisningsmålen ständigt prövas, att resultatenföljs upp och utvärderas och att nya metoder prövasoch utvecklas: ''Ett sådant arbete måste ske i ettaktivt samspel mellan skolans personal och eleveroch i nära kontakt med såväl hemmen som med detomgivande samhället. ''Under avsnittet Bedömning och betyg framgår attläraren skall ''med utgångspunkt i föräldrarnasönskemål fortlöpande informera elever och hemom studieresultat och utvecklingsbehov''. Detåligger slutligen rektor att utveckla formerna församarbetet mellan skolan och hemmen och förföräldrarnas information om skolans mål och sättatt arbeta och om olika valalternativ.Jag kan inte se att förtydligande skrivningar kanbehövas för att betona vikten av föräldrarsinflytande i skolan. Läroplanen är enligt minuppfattning klar och entydig.Arbetet med att tillsätta en utredning för att stärkaelevers och föräldrars inflytande i skolan pågår. Ensärskild utredare kommer att utses inom dennärmaste veckan. Arbetet beräknas pågå underhela hösten. Först därefter kan det bli aktuellt attåterkomma till riksdagen.Anf. 101 ():Herr talman! Regeringens läroplansproposition,som vi behandlade , flyttade frampositionerna när det gäller föräldrars och eleversinflytande i skolan. Dessutom gjorde viddet tillfället ytterligare skärpningar som underströkvikten av att det nu måste hända någonting iverkligheten ute i skolorna. Också det var mycketviktigt.Skolverkets utvärdering visade en förskräckandebild. Just ingenting hade hänt. Eleverna saknar istort sett fortfarande inflytande över sitt arbete,och det gäller särskilt de äldre eleverna. Det finnsheller inte någonting som tyder på att föräldrarnasinflytande har ökat.De förändrade skrivningarna, från propositionentill den läroplan som regeringen sedanpresenterade, har på sina håll tolkats så, att man villtona ner denna fråga. Jag tror att skolministern ochjag är ganska överens i den här frågan. Jag vill nutolka skolministerns svar som att det inte ärmeningen att denna fråga skall tonas ned. I så fallär vi överens, och då är det bra. Jag tror att det kanvara till stöd för elever och föräldrar att ha ettsådant uttalande.När det sedan gäller utredningen vill jag fråga påvilket sätt föräldrars och elevers erfarenheter ochkompetens på detta viktiga område skall tas tillvara. Hur kommer t.ex. elevorganisationerna ochHem och skola in i detta utredningsarbete? Jag kanheller inte låta bli att fråga: Varför har det dröjt sålänge innan detta arbete kommit i gång? Det ärviktigt att dessa erfarenheter finns med från börjani läroplansarbetet.Anf. 102 (m):Herr talman! Den första frågan gäller omregeringen har försökt tona ner föräldrarnasinflytande i skolan. Svaret på den frågan är nej. Viär överens om att det är propositionen och detankegångar som där förs fram som gäller. Jag harinte uppfattat de formuleringar som gjorts på annatsätt än att regeringen fullföljer det som sades ipropositionen. Det är naturligtvis viktigt att detinte råder någon tvekan om den saken.Föräldrainflytandet är en av huvudpunkterna iregeringens politik. Jag vill påminna om att det frånregeringens sida var avgörande att i det arbetetutöka möjligheterna för föräldrar att välja skola.Det frågades varför det dröjt innan arbetet iarbetsgruppen kommit i gång. I andra sammanhanghar vi kritiserats för att göra för mycket och gå försnabbt fram. Det var flera uppdrag som regeringenfick och som vi ålade oss själva i samband medläroplansarbetet och besluten i . Vi harförsökt att effektuera dem på ett noggrant sätt. Jaglovar att vi inte har legat på latsidan.Det uppdrag som regeringen ger till utredaren närdet gäller föräldrainflytandet i skolan handlar omatt kartlägga samarbetsformerna för elever ochföräldrar i skolan. Av denna kartläggning måsteframgå hur de olika samverkansformerna ärsammansatta och vilka arbetsuppgifter som finns.De juridiska begränsningar som finns i dagenslagstiftning för ett institutionaliserat elev- ochföräldrainflytande måste redovisas. Det behövssom underlag för den fortsatta diskussionen iriksdagen. Vi behöver också en redovisning averfarenheter av elev- och föräldrainflytande.De som håller i utredningen måste naturligtvis haett inflytande över hur arbetet läggs upp. Om manskall redovisa erfarenheter av elev- ochföräldrainflytande måste de olika organisationersom på olika sätt representerar elever och föräldrarfinnas med i arbetet. Jag kan inte tänka mig annat.Jag får återkomma med det jag inte hann säga.Anf. 103 ():Herr talman! Det är inget märkligt om statsrådet idirektiven slår fast att elevers och föräldrarserfarenheter och kompetens på detta område skalltas till vara. Det vore välgörande att det blir klartutsagt, eftersom det ställs frågor om det.Det är viktigt när skolorna nu går in iverkställighetsfasen och planerar för den nyaläroplanen att de har ett så gott underlag sommöjligt för detta viktiga arbete som ligger i attutveckla föräldrars och elevers inflytande. Detgäller inte bara rätten att välja skola, utan jobbet iskolan. Det handlar om det vardagliga arbetet i denskola där alla barn går. Det känns angeläget.Man håller litet grand andan, är jag rädd för, iavvaktan på att utredningen blir klar. Därför tyckerjag nog att statsrådet har vilat på hanen litet förlänge i den här frågan.Anf. 104 (m):Herr talman! Det kan man ha olika uppfattningarom. De olika samarbetsformer som finns runt om idet svenska skolväsendet är många ochmångfasetterade. Det finns ett engagemang frånföräldrar och elever för olika typer av samarbeteoch samverkan i gemensamma beslut i skolan.Detta är ett omfattande arbete. Det är möjligt attvi hade kunnat komma igång något tidigare. Menjag tror att det hade varit svårt att få en fullödig ochgenomarbetad redovisning klar ,om det var avsikten. Det är då läroplanen börjargälla.Vi är överens om att det är viktigt att få fram dettaunderlag. Det var bra att beslutet fattades och attuppdraget kommer att ges. Jag tror att alla kommeratt vara nöjda med direktiven. Jag tar till mig EvaJohanssons synpunkter om vad regeringen bordeskriva i direktiven.Jag konstaterar också att vi inte har omtolkatföräldrainflytandet. Det är för denna regeringoerhört centralt att föräldrar får ökat inflytande iskolan och när det gäller de egna barnens skolgång.Det fullföljer vi på olika områden.Anf. 105 ():Herr talman! Vi vet att det ser olika ut i olikaskolor. Det är inte något skäl för att vänta medarbetet, snarare tvärtom. Jag tycker att det är ettskäl för att snabbt få igång kartläggningsarbetet ochutredningsarbetet, så att de olika modeller somfinns kan få spridning och människor få inspirationav vad som händer i andra skolor. Det var mycketav tanken bakom detta.Det gjordes en beställning från . Vi harkritiserat regeringen, och kanske framför alltUtbildningsdepartementet, i en del andra frågor.Det har vi gjort eftersom det från dettadepartement ibland kommit helt nya förslag väldigthastigt, som vi faktiskt inte har bett om.I detta fall skulle nog statsrådet ha fått allt stöd ivärlden i denna kammare för att gå vidare i dettaarbete och skynda på det, eftersom det är viktigt.Nu hoppas jag att detta slutar med att det verkligaelev-och och föräldrainflytandet i skolorna ökar.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1993/94:571 omlektorstjänster vid gymnasieskolanAnf. 106 (m):Herr talman! har frågat mig vad jagavser att göra för att vända utvecklingen när detgäller att öka rekryteringen till lektorstjänsterna pågymnasiet, och för att se till att skollagensbestämmelser om att kommunerna och landstingenskall sträva efter att anställa forskarutbildade lärareefterlevs.Jag vill börja med att erinra om att staten genomden av beslutade ansvarsfördelningenskall lägga fast kvalitetskrav, rättigheter ochskyldigheter, definiera likvärdighet och i viss månfinansiera skolväsendet. Kommunerna ochlandstingen skall se till att invånarna har tillgång tillutbildning av god kvalitet. Kommunerna ochlandstingen har också det fulla ansvaret förpersonalen i skolan.Jag är väl medveten om det problem som IngridNäslund tar upp i sin fråga. Den statistik som IngridNäslund refererar till i sin fråga är heller inte ny förmig. Regeringen har ett flertal gånger pekat påbehovet av att fler forskarutbildade lärare anställs igymnasieskolan och komvux. Vi har också vidtagitåtgärder för att öka rekryteringen. Regeringenföreslog i läroplanspropositionen att det i skollagenskall slås fast att kommunerna och landstingen skallsträva efter att anställa lärare medforskarutbildning. beslutade enligtregeringens förslag, och lagen träder i kraft den 1juli . Den senaste gången regeringen tog uppfrågan var i utvecklingsplanen för skolväsendet, därvi påtalade vikten av att följa effekterna av lagen.Det är då speciellt viktigt att följa tillgången pålektorer och omfattningen av kommunernas ochlandstingens rekryteringsåtgärder.Jag vill understryka det betydelsefulla i kontaktermellan universitet och högskolor och dengymnasiala utbildningen. Genom de krav som ställspå den gymnasiala utbildningen i läroplanen och ikursplanerna på att närma sig ett allt mervetenskapligt sätt att tänka och arbeta ställs detockså större krav på lärarnas kompetens. Dettaborde ge incitament till ytterligare kontaktermellan den gymnasiala utbildningen och den högreutbildningen. Ett exempel kan varautbytestjänstgöring mellan gymnasieskolor ochuniversitet och högskolor.I detta sammanhang vill jag erinra om attregeringen ser allvarligt på det låga antaletforskarutbildade i landet och att vi därför har sattupp ett mål att fördubbla antalet doktorsexaminatill . har antaletlicentiat- och doktorsexamina ökat. Detta kanockså leda till att fler forskarutbildade sökerlärartjänster inom den gymnasiala utbildningen.Sammanfattningsvis ser jag, i likhet med IngridNäslund, allvarligt på rekryteringssituationen vadgäller antalet forskarutbildade i den gymnasialautbildningen. Regeringen har dock vidtagitåtgärder för att öka antalet forskarutbildade lärarei gymnasieskolan och komvux. Vissa av dessaåtgärder har ännu inte trätt i kraft. Vi får nuavvakta och genom uppföljning se omåtgärderna har avsedd effekt.Anf. 107 ():Herr talman! Jag ber först att få tacka för svaret påmin fråga. Jag förstår att vi delar oron för att detfinns ett så pass litet antal lektorer inomgymnasieskolan. Det är riktigt som skolministerBeatrice påpekar här, att denna regeringverkligen har ansträngt sig för att öka antaletforskarutbildade.