prot · GH09107 · 1994-05-19 00:00:00 — Från en av FN:sexpertpaneler, där den svenska professorn verkar, har en rapport tagits fram därbehovet av en global vattenkonvention ocksåbetonas. Rapporten behandlas inomFN-systemet.De frågor som i synnerhet skulle behöva ett påinternationell nivå rättsligt dokument i form av envattenkonvention är för det första vattenområdensom delas av stater, för det andragrundvattenfrågor, för det tredje instrument föreffektivt globalt vattensamarbete och för det fjärdereell prissättning på vatten som stimulerar tillhushållning.Herr talman! Det är oerhört viktigt, för att inte säganödvändigt, att i FN och andra lämpligaforum med kraft driver frågan om en internationellvattenkonvention.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )6 § Lag om strategiska produkter m.m.Föredrogsutrikesutskottets betänkande1993/94:UU24 Lag om strategiska produkter m.m.(prop. 1993/94:176).Anf. 84 ():Herr talman! Begränsning av exporten av alla typerav produkter som kan användas vid framställningav massförstörelsevapen är ett mycket viktigt led idet internationella nedrustningsarbetet.Vänsterpartiet skulle vilja se att dels fördeen egen restriktiv politik i den här frågan, dels fördeen mycket aktiv politik i alla internationellasammanang för att begränsa denvärldsomspännande handeln medmassförstörelseprodukter.Regeringens avsikt att få till stånd ett effektivtregelverk inom det här området tycker vi är bra.Det ställer vi oss givetvis bakom. Men det förslagsom nu föreligger duger inte. Vi vill ha ett nytt.Det som gör regeringens förslag till ett dåligt förslagär enligt vår uppfattning tre saker.För det första innebär förslaget en alltför okritiskanpassning till de regler för högteknologiexport somanvändes av NATO i rent politiskt syfte under detkalla krigets dagar.För det andra kan vi inte ställa upp på förslaget attmedge generellt undantag för tillståndsgivning närdet gäller export till länder som ingår i detregeringen kallar ''det relevanta internationellasamarbetet''.För det tredje går vi emot delegeringen tillmyndighet av beslut som avser export till länderinom det tidigare nämnda relevanta samarbetet.Om vi går tillbaka till första punkten ser vi , Coordinating Committeefor Multilateral Export Controls, blev ettinstrument för att förhindra att ochKina fick tillgång till västerländsk högteknologi.Svenska företag tvingades att delta idetta embargo. Förbud mot vidareexport avhögteknologiprodukter tillverkade i NATO-länderna infördes 1986.Nu när det är över har situationenförändrats, och COCOM har upplösts. Något nyttformellt samarbetsorgan har inte bildats ännu.Uppgifter från bl.a. , som inneharordförandeskapet i arbetet med att skapa ett nyttorgan, visar att oenighet bland stormakternakommer att fördröja bildandet av COCOM:sefterföljare. Vi får omsider se hur det går med densaken. Men det ryktas att försöker forma detnya samarbetet mer efter egna politiska ochekonomiska intressen. T.ex. vill att det nyaorganet skall överta i ,ett högkvarter med direktförbindelser med CIA ochState Department.Sådana här uppgifter -- även om de åtminstone ännubara är rykten -- stärker våra misstankar om attefterträdaren till COCOM får samma politiska rollsom COCOM hade. Risken är dels att gruppen avländer som skall förhindras att få tillgång tillhögteknologi, dels att de varor som skall falla underteknologiembargot kommer att definieras påstormaktspolitisk basis. Den risken är uppenbar.Skulle det ske har meningen med exportkontrollenförfelats.Därför är det viktigt att en självständig prövningoch precisering av vilka svenskahögteknologiprodukter som skall omfattas avexportkontrollen görs. Att nu stifta en lag sominnebär att COCOM:s gamla produktlista skallgälla även för svensktillverkade produkter tycker viinte är bra. Den listan innehåller alltför mycket avpolitiska varor, om ni förstår vad jag menar. Det harförresten också påpekats avKrigsmaterielinspektionen.Om vi sedan går till den andra punkten måste jagpåtala att vi inte kan ställa upp på förslaget attmedge generellt undantag för tillståndsgivning närdet gäller export till länder som ingår i det relevantasamarbetet. Där har vi åtminstone trekärnvapenmakter: , ochStorbritannien. Dessutom kan ytterligare s.k.officiella kärnvapenmakter komma att ingå, dvs.Ryssland, , och . För ossinom förefaller det ytterst märkligtatt en lag som syftar till att förhindra spridning avmassförstörelsevapen ger utrymme för ett generelltundantag just för de länder som producerar de flestaoch de värsta massförstörelsevapnen.Det är också märkligt att undantag från tillståndskall kunna ges för länder som trots att de ingår isamarbetet bevisligen har svårt med sinegenkontroll av spridningen. Jag tänker på ochalla västeuropeiska stater som intill invasionav försåg med just deprodukterna till massförstörelsevapen. Vi föreslåratt inga regler om generella undantag skall finnas.Den tredje punkten gällde delegeringen tillmyndighet avseende export till länderna inom detrelevanta samarbetet. Vi tycker att utförsel avstrategiska produkter är ärenden av sådanprincipiell vikt att de bör prövas av regeringen. Vitycker också att insyn i sådana härärenden bör stärkas. Varför inte inrätta enrådgivande nämnd med representanter från allariksdagspartier, inte bara de största.Utskottet tycker att något behov av en sådan nämndinte finns, eftersom exportkontrollen bygger påinternationella regler. Den motiveringen har jagsvårt att förstå. Det finns all anledning för densvenska att ha insyn i hur exporten avkärnteknisk utrustning, missiler, biologiska ochkemiska produkter samt högteknologiprodukter avs.k. dual-use-karaktär sköts och kontrolleras avföretag, myndigheter och regering. Det är inte minstviktigt att kontrollera just hur det internationellaregelverket följs.Herr talman! Jag yrkar bifall till . 85 ():Herr talman! Jag ber att få yrka bifall tillhemställan i utrikesutskottets betänkande, vilketinnebär att vi tillstyrker regeringens förslag tillskärpning av den lag som tidigare hette lagen omförbud mot utförsel av vissa produkter som kananvändas i massförstörelsesyfte, kort uttrycktmassförstörelselagen, och som skall heta lagenom strategiska produkter. Regeringens förslaginnebär en välkommen skärpning.Jag har lyssnat noga till . Jag måsteerkänna att jag inte riktigt förstår av hansanförande om han önskar en mer eller en mindrerestriktiv politik. Till en del talade han för en merrestriktiv politik, till en annan del klagade han överatt hade varit alltför underdånigt gentemotCOCOM, vars hela syfte var att införa restriktionermot export.Han klagade över att vi hade varit med om attförhindra export av strategiska produkter till Kina.Jag vet inte om var närvarande närBertil Måbrink var här i föregående debatt. Hansanförande handlade huvudsakligen om att det varför mycket kontakter med , för mycket exporttill , för mycket bistånd till Kina.Nu verkar som om problemet är det rakt motsatta,som om varit undernådigt en instans varssyfte är att införa restriktioner i exporten gentemotKina. Jag får inte riktigt de olika delarna av JanJennehags anförande att gå ihop. Får han det själv?Anf. 86 () replik:Herr talman! Vi vill ha restriktiva regler. Jagmenade att COCOM hade använts som instrumentinte bara för att förhindra tillverkning avmassförstörelsevapen, utan också för hindra attdessa länder skulle få tillgång till västerländskteknologi över huvud taget. Den typen av politiskaöverväganden från NATO-organet skadade Sverige.Det skadade i hög grad också det fredliga uppbyggeti dessa länder och utvecklingen mot en bättreordning i många andra avseenden. Jag tror inte attjag behöver missförstås på den punkten.Restriktiviteten är det alltså ingen tvekan om frånvår sida.Anf. 87 () replik:Herr talman! Jag är ledsen över att var i kammaren för att höra inlägg mot export till . Det han talademot var den typen av handelskontakter somförekommer t.ex. beträffande telefonväxlar ochandra ytterst fredliga anläggningar. Det var BertilMåbrink kritisk emot.Nu förstår jag att däremot är kritiskmot att COCOM det existerade -- detär nedlagt -- hindrade försäljning av t.ex.elektroniska produkter till och Sovjetunionen.Jag noterar att det finns en betydande spännvidd iVänsterpartiets syn på den internationella handeln.Anf. 88 () replik:Herr talman! Man måste nog vara ganska illasinnadför att hitta den spännvidden. Om jag sitter och diskuterar på tu man hand tror jaginte att vi kan hitta någon skillnad i synen.Vad vi åtminstone kan vara eniga om är att beslutav den här karaktären skall fattas av demokratisktvalda organ i och icke med politiska motivav andra länder. I vissa fall kan dessaöverensstämma, och då är allt gott och väl. I vissafall överensstämmer de inte, och då är det viktigtmed den tredje punkt som jag tog upp i mittanförande, att vi inte skall delegera till andra organän direkt politiskt ansvariga, dvs. regering ochriksdag, att fatta sådana beslut.Anf. 89 () replik:Herr talman! Jag vill ingalunda vara illasinnad. Jagförsöker tvärtom förstå vad som är Vänsterpartietspolitik. Det är inte alltid så lätt.Nu talar vi alltså om export av varor som kan hastrategisk betydelse. Då är jag anhängare av enrestriktiv hållning. säger att beslutenskall ligga i händerna på demokatiskt valda organ,svenska organ. Jag tror att vi måsteacceptera -- det vet vi -- att de flestatekniskt komplicerade produkter som används bådemilitärt och civilt är av multinationellt ursprung iden meningen att det är produkter som harkomponenter från olika länder. Låt oss ta densvenska flygplansproduktionen som exempel. Vi vetatt det är komponenter som kommer utifrån. Inomden avancerade elektroniken finns det ocksåkomponenter som kommer från olika länder.Jag tror inte att man i längden kan undvika att haett visst samarbete mellan staterna när det gäller attförsöka hindra spridning av strategiska produktertill stater som kan missbruka den typen avprodukter. Därför välkomnar jag ett samarbete somhar till syfte att förhindra att militärt användbarmateriel sprids till länder som inte förmår atthantera den typen av varor. Jag tror att det ärangeläget att vi har ett sådant internationelltsamarbete. Det är något som möjliggörs genom bl.a.den lag som vi nu diskuterar.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )7 § Ytterligare anslag på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /94, m.m.Föredrogsutrikesutskottets betänkande1993/94:UU29 Ytterligare anslag på tilläggsbudgettill statsbudgeten 1993/94, m.m. (prop. 1993/94:125delvis).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )8 § Utvisning på grund av brottFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1993/94:SfU17 Utvisning på grund av brott (prop.1993/94:159).Anf. 90 ():Herr talman! Socialförsäkringsutskottetsbetänkande 17 handlar om, precis som herrtalmannen sade, om utvisning på grund av brott. Visocialdemokrater yrkar avslag på propositionen.Vi anser naturligtvis, precis somutskottsmajoriteten, att en utlänning som begårbrott i skall kunna utvisas. Men orsaken tillatt vi yrkar avslag är att vi tycker att propositionensaknar en ordentlig analys och genomgång av hurutlänningslagen i det här avseendet tillämpas,en genomgång av i vilken nuvarande lagreglerlämnar utrymme för en godtycklig rättskipning.Vi beklagar att varken den utredning som ligger tillgrund för propositionen eller propositioneninnehåller någon ordentlig analys. och propositionen präglas enligt våruppfattning av vaghet och glidningar som gerutrymme för godtycke vid tolkning. Vi är inteensamma om den åsikten, utan den delas av fleraremissinstanser. Vi anser att först när vi fått enfördjupad utredning av de frågor som behandlas ipropositionen kan vi ta ställning till vilka åtgärdersom behövs.Därför, herr talman, yrkar jag avslag på utskottetshemställan och bifall till vår reservation 1.Anf. 91 ():Herr talman! När man diskuterar utlänningarsbrottslighet finns det ofta en tendens till att fokuseraväldigt mycket av den brottslighet som förekommeri vårt land till ett antal medborgare.Det kan finnas anledning att påminna om att detstora flertalet av de utländska medborgare somfinns i lever ett fullt skötsamt och socialaccepterat liv. Det är en mycket liten grupp av dettotala antalet utländska medborgare i somär inblandade i brottslighet. Det kan som sagt finnasanlening att påminna om detta när vi nu diskuterarutvisning på grund av brott.De förslag som regeringen presenterar i sinproposition och som utskottet ställer sig bakominnebär en skärpning av den nuvarandelagstiftningen. Det innebär alltså att det ärtillräckligt -- till skillnad från -- att brottet skallleda till fängelsestraff för att man skall utvisas. I dagär regeln att det skall vara fängelse . Vikan nu också utvisa vid mindre allvarliga brott omdet handlar om systematisk brottslighet vidupprepade tillfällen.Vidare föreslås i propositionen och iutskottsbetänkandet att en utlänning får utvisasendast om man dömts till hårdare straff än till böteroch om det kan föreligga risk för återfall till brottsligverksamhet i allmänhet. Utvisningen skall ske medhänsyn till brottets allvar och återfallsrisken. Härfinns förslag till nya regler när det gäller häktning isamband med verkställighet av en utvisning.Det här innebär alltså skärpningar. Med tanke påden kritik som riktats mot förslaget och påreservationerna kan man konstatera att de går i tvåriktningar. redovisade attsocialdemokraterna anser att det här är förlångtgående förändringar. Enligt Ny demokratisreservationer vill man gå mycket längre.Det handlar naturligtvis om att göra en rimligavvägning mellan de åtgärder som behövs för attbekämpa den här typen av brottslighet och för attfå en preventiv verkan utan att skapa helt orimligasituationer för enskilda människor.Vi från utskottsmajoriteten tycker att man ipropositionen och utskottsbetänkandet har gjort enlämplig avvägning när det gäller dessa åtgärder. Jagkan inte ställa upp på den beskrivning som görs i densocialdemokratiska reservationen om att ärendetinte skulle vara tillräckligt berett. Som underlagfinns ett utredningsförslag. Ärendet har varitföremål för remissbehandling. De ändringar somregeringen föreslår och som utskottet ställer sigbakom grundar sig på ganska väl avvägdabedömningar av varför dessa ändringar ärmotiverade. Jag tycker därför att kritiken är litetsvepande.Vi har anledning att inte skjuta på frågan. Det ärviktigt för den allmänna samhällsdebatten attmarkera att vi är tydliga på den här punkten, attorganiserad brottslighet eller systematiskbrottslighet utförd av utländska medborgare måsteleda till konsekvenser, i en del fall till utvisning.Detta förhållningssätt är inte minst viktigt när detgäller att skapa goda förhållanden i det svenskasamhället och när det gäller att inte bidra till att deskötsamma utländska medborgarna i vårt landdrabbas. Den vulgärdebatt som har förts drabbar jutyvärr också i hög grad de skötsamma invandrarna.Det är viktigt att vi gör en markering och inteskjuter upp genomförandet av en skärpt lagstiftningpå det här området.Herr talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillhemställan i betänkandet.Anf. 92 (nyd):Herr talman! Till socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 17 har Ny demokrati fogat tvåreservationer. Vi i Ny demokrati står bakom dessareservationer, men för att spara litet tid yrkar jagbifall endast till reservation nr 3.Dessa frågor har tagits upp i justitieutskottet, somhar avgett ett yttrande. Jag är ordinarie ledamot iutskottet, men jag var då inte närvarande. Därförblev det en liten missuppfattning av vårrepresentant som var med vid bordet. Det avgavsalltså ingen reservation till yttrandet tillsocialförsäkringsutskottet. Det är av denanledningen som jag har begärt ordet.Jag deltog i behandlingen avsocialförsäkringsutskottets betänkande nr 14 närdet gällde liknande frågor. Precis som föregåendetalare sade vill vi gå litet längre än utskottet. Vitycker att signalerna till invandrargrupper ochflyktingar är litet felaktiga. betänkande nr 14diskuterades läste jag upp delar av ett brev som jaghar fått från invandrare som har bott här i Sverigei . Man undrar där om det är rimligt att Sverigeskall ta hand om asylsökande som har begått brotthär efter ankomsten till Sverige.Man har skärpt upp vissa saker, men vi vill, somsagt, gå längre -- därav våra reservationer till dettabetänkande. Det kan tyckas som att vi velar ochvinglar litet hit och dit. Det beklagar jag, men somordinarie ledamot i justitieutskottet kände jag migföranlåten att redogöra för dessa ståndpunkter.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )9 § Frågor om offentlig upphandlingFöredrogsfinansutskottets betänkande1993/94:FiU18 Frågor om offentlig upphandling(prop. 1993/94:227).Anf. 93 ():Herr talman! Om majoriteten i finansutskottet hadenöjt sig med att föreslå att man skulle infoga EG-direktiven om tjänsteupphandling -- det som kallasförsörjningssektorn, dvs. telekommunikationer,vattenförsörjning osv. -- hade vi socialdemokraterkunnat stödja detta. Vi tycker att det hade varitrimligt. Men när man skall vara något slagsvärsting -- eller bästing -- i och gå flera steglängre än vad EG-direktiven föreslår, tycker vi attdetta är fel. Vi borde ha lärt oss läxan.Här i har vi tidigare av -- som jag ser det --missriktade ambitioner gått längre än vad EG hargjort när det gäller den här typen av frågor. Sedanhar vi fått ändra oss. Jag tycker att detta är enonödig omväg. Man borde ha följt EG-direktivenom det som kallas för anknutet företag.Det här är inte världens största fråga, och jag sökerinte strid för dess egen skull. Men eftersom vi anseratt detta är principiellt viktigt har vi reserverat osspå denna punkt.Herr talman! Jag yrkar bifall till densocialdemokratiska reservationen, som är fogad tilldetta betänkande.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )10 § Ytterligare anslag inomFinansdepartementets områdeFöredrogsfinansutskottets betänkande1993/94:FiU21 Ytterligare anslag inomFinansdepartementets område (prop. 1993/94:125delvis).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )11 § Svenskundervisning för invandrareFöredrogsutbildningsutskottets betänkande1993/94:UbU10 Svenskundervisning för invandrare(sfi) (prop. 1993/94:126).Anf. 94 ():Herr talman! fanns det på densvenska arbetsmarknaden många jobb som intekrävde särskilda yrkeskunskaper. utgör dessajobb en liten andel av arbetsmarknaden.Samtidigt innebär utvecklingen på den svenskaarbetsmarknaden att kommunikationsförmåganoch kunskaperna i svenska språket spelar en alltstörre roll.Under efterkrigstidens arbetskraftsinvandring vardet lätt för invandrare som hade godayrkeskunskaper, men som hade brister i svenskaspråket, att konkurrera på arbetsmarknaden. I dagär situationen annorlunda. I takt med attarbetsuppgifterna blir mer komplexa och kraven påsamarbete i arbetslivet växer ökar kraven påsvenskkunskaper.För den nyanlände invandrare som inte kan svenskablir det nästan omöjligt att slå sig in påarbetsmarknaden om han eller hon inte får engedigen grund i vårt språk.Också många invandrare som har bott länge i vårtland riskerar att slås ut från arbetsmarknaden föratt deras svenska inte räcker till. Bland delångtidsarbetslösa finns det många invandrare medbristfälliga svenskkunskaper. Många av dem hartidigare deltagit aktivt i arbetslivet, men de har i dagsmå chanser att komma tillbaka därför att derasspråkkunskaper inte räcker till.Svenska för invandrare och invandrares möjlighetatt utveckla det svenska språket är en grundbult iutvecklingen av ett samhälle där svenskar och nyasvenskar på lika villkor deltar i arbetsliv ochsamhällsutveckling.Häromdagen kom det en oroande rapport frånSocialstyrelsen. Den visar att det finns tendenser tillatt det svenska samhället blir tudelat. Bland demsom tilllhör förlorarna finns många invandrare.Risken är stor att en grupp invandrare hamnarutanför arbetsliv och samhällsgemenskap om dessainvandrare inte ges fullödiga möjligheter att ta delav svenska språket. Det är därför som visocialdemokrater ser svenskundervisningen som såviktig.Både och revisorerhar riktat allvarlig kritik motsvenskundervisningen. Delvis har denna kritikbemötts i regeringens proposition om sfi, men jagtror inte att vi socialdemokrater var ensamma omatt tycka att propositionen delvis var ganskaoengagerad och ett otillräckligt instrument för attutgöra startskottet till en gedigen satsning på sfi.Vi var bekymrade över den brist på förståelse försvenskundervisningen som vi mötte närborgerligheten sade nej till en särskild kursplan försvenska 2 i gymnasiet eller närmajoriteten avslog socialdemokraternas krav på att120 miljoner skulle avsättas för satsning på attutveckla svenskkunskaper och hemspråk förinvandrarbarn.Herr talman! Det är rimligt att vi också nu när vidiskuterar svenska för invandrare för ett ögonblickstannar till och ser till invandrarbarnens situation.Skolverket redovisade för sedan en rapportsom visade att det går bra i skolan för de flestainvandrarbarnen. Många visar anmärkningsvärtgoda resultat. Men det finns en gruppinvandrarbarn som har mycket stora svårigheter iskolan. Deras svårigheter har ett direkt sambandmed att de inte fått en rik och fullödig kunskap isvenska. Också för barnens skull är det viktigt attföräldrarna får de bästa förutsättningarna att lärasig språket.Herr talman! Så till det konkreta innehållet ibetänkandet: På två punkter har utskottetförändrat regeringsförslaget.Vi föreslår enhälligt att invandrarna inte skallbehöva vänta på svenskundervisning ikommunerna. Här följer utskottet densocialdemokratiska motionens krav på attundervisningen i sfi måste komma i gång så snabbtsom möjligt och att väntetiden inte får vara längreän tre månader.Beslutet är viktigt för den enskilde, men detinnehåller också en viktig samhällsekonomiskdimension. Det är inte rimligt att flyktingarna intefår chansen att ta tag i densvenskundervisning som för de allra flesta ärnyckeln till arbetsmarknaden.Utskottsmajoriteten föreslår också att en utredningkommer till stånd om behovet av ett särskiltutvecklingscentrum för undervisning i svenska förinvandrare. Svenska är ungt som främmandespråk, och behoven av fortbildning,metodutveckling och läromedelsutveckling är stora.I utskottstexten finns det också viktiga skrivningarom fortsatt utredningsarbete runt sfi i deninvandrar- och flyktingpolitiska kommittén. Jaghälsar med tillfredsställelse att utskottet tagit till sigmånga av den socialdemokratiska gruppensskrivningar. De markeringar som utskottet gör ärviktiga. Dagens beslut skall bara ses som ett steg påvägen. Det krävs ytterligare analyser och mer avkunskap om invandrarna skall ges chansen till enfungerande svenska och fullgoda möjligheter på vårarbetsmarknad.Utskottet slår än en gång fast vikten av att sfi-undervisningen måste vara flexibel. Den måsteanpassas till varje invandrares och gruppsförutsättningar. Någon har ideala förutsättningaratt gå in i språkstudier på en mycket kvalificeradteoretisk nivå. En annan behöver mötaspråkstudierna i en trygg miljö, där praktiskauppgifter spelar en viktig roll. För många spelarmöjligheterna till varvning av studier och arbete enavgörande roll för deras möjlighet att ta till sig ettnytt språk.Utskottet markerar också betydelsen av attfolkhögskolors och studieförbunds kompetens tastill vara i sfi-undervisningen. Det är inte minstviktigt mot bakgrund av den nära kontakt medarbetslivet som de har.På några punkter är vi däremot inte ense. Jagbeklagar fyrkantigheten i utskottets beslut i 13 kap.11 §. Det är inte bra om en invandrare, som avslutarutbildningen för att börja arbeta, inte kan varatillförsäkrad rätten att återuppta studierna senare.För många invandrare kan just rätten att arbeta påheltid i vara ett viktigt led iutvecklingen av ett fungerande svenskt språk. Omman då föreskriver att sfi måste ske vid en visstidpunkt ger det en märklig signal från samhället.Inte blir det så jättemycket bättre av att majoritetenhänvisar till rätten till tjänstledighet för studier.