prot · GH09107 · 1994-05-19 00:00:00 — Minurso-styrkan harhindrats och hotats av marockansk militär iområdet. Fram till är det bara en mindre delav den planlagda FN-styrkan som verkligen harinstallerats i . FN har alls inte kontrollöver territoriet. Snarare råder i princip ettmarockanskt undantagstillstånd i de ockuperadedelarna av . Inga journalister ellerobservatörer har tillträde till Västsahara.Västsaharier som tar kontakt med FN-personal harsnabbt arresterats och torterats och i några fall tilloch med mördats.Den folkomröstning som enligt fredsplanen skulleha ägt rum för att avgöra Västsaharassjälvständighet eller integrering med Marockokunde därför inte genomföras enligt tidsplanen.Detta berodde framför allt på att på olikasätt har försökt sabotera fredsprocessen.I stället för att t.ex. dra tillbaks deltagarna i denförsta ''Gröna marschen'', som FN begärt, harMarocko genomfört en ny ''Grön marsch'', sominnebär att ytterligare mer än hundratusenmarockaner har förflyttats till i syfte attförfuska folkomröstningen. Dessutom harmarockanerna använt vapenvilan till att förstärkaden beryktade muren genom Sahara.För att bryta dödläget vad gäller fredsplanen gjordeFN påtryckningar på båda parter i konflikten för attlösa de problem som förhindradefolkomröstningen. Ett direkt sammanträffandeskedde i El Ayoun , framför allt för attnågra av medlemsstaterna i FN:s säkerhetsrådutsatte för påtryckningar. Ett andra mötei oktober i mellan parterna ställdes in.Polisario vägrade förhandla med den delegation,som utsett, eftersom den bestod avavhoppade västsaharier.Efter detta lämnade FN:s generalsekreterare en nyrapport till säkerhetsrådet, där han lovade attarbeta hårt för att registreringen av deröstberättigade skulle kunna börja. Säkerhetsrådettog ställning till generalsekreterarens senasterapport . Den kommission, som har iuppgift att fastställa vilka som är röstberättigadeskall fortsätta att arbeta t.o.m. den sista juni.Avsikten är att folkomröstningen skall kunna hållasmot slutet av 1994.Marocko har ständigt provocerat och försöktförhindra genomförande av fredsplanen. Förutomvad jag sagt har marockanerna vägratöppna kontor för FN:s identifieringskommitté.Marockanerna har inte heller velat publiceraröstlängderna. Alla dessa provokationer mot FN:sfredsplan måste vi naturligtvis kraftfullt fördöma.Internationella påtryckningar mot ärnödvändiga för att fredsplanen skall kunnagenomföras.Samtidigt är det nödvändigt att FN ges tillräckligaresurser och starkt stöd. Det är viktigt att FN visarauktoritet och kan hävda fredsplanensgenomförande.Herr talman! Flera västsaharier har dött under demånga år kriget mellan och harvarat. Fångar har tagits. Polisario har velatåterlämna marockanska krigsfångar till ,som vägrat mottaga dem. har Marockohållit åtskilliga västsaharier fängslade, varav mångaavlidit av svält och tortyr i fängelserna. Sommaren1991 släppte kung 265 civila västsaharierfrån hemliga fängelser i . Kungen hadetidigare förnekat både fångarnas existens ochexistensen av hemliga fängelser. De ''frigivna''västsaharierna släpptes i det ockuperadeVästsahara.Dessa frigivna saharier får emellertid inte hakontakt med någon utlänning. De får inga jobb ochingen sjukvård. Flera har dött sedan''frigivningen''. Flera har fängslats igen. En ny vågav arresteringar av västsaharier ägde rum under1992. saknas flera fängsladevästsaharier. Enligt uppskattningar som gjorts hållsca 500 saharier i fängsligt förvar.Det är svårt att få förbättringar på MR-området iMarocko, eftersom bristen på respekt av mänskligarättigheter är så omfattande i detta land. Men dettafaktum får inte förhindra oss från fortsätta kritiseraoch försöka utöva påtryckningar motförtryckarregimen . Vi är flera sommotionerat om att användningen avundersökningskommissioner under t.ex. FN:s regiskulle kunna vara ett verkfullt instrument för attgranska situationen i , men naturligtvisockså i Polisariokontrollerade områden. Det ärdärför glädjande att även utskottet betonar viktenav en sådan . Jag anseratt vi från svensk sida nu måste agera mycketkraftfullt för att en sådan kommission bildas, ochäven utlova svenskt stöd åt ett sådant arbete. Detgäller att alla västsaharier kan hittas ochidentifieras inför den kommandefolkomröstningen. Det kan bli de fängsladesahariernas röster som avgör valutgången.Med detta vill jag yrka bifall till hemställan ibetänkandet i dess helhet.Anf. 43 () replik:Herr talman! Jag kan instämma helt i IngbrittIrhammars anförande. Det var bra, och hon ärockså mycket engagerad i dessa frågor.Jag vill ställa några frågor. säger:Jag hoppas att det inte blir några u-krediter tillIndonesien. Vad syftar på? Ärdet den ansökan som ligger inne hos regeringenfrån BITS? Det är ju regeringen som skall göra detslutliga ställningstagandet. Eller syftar IngbrittIrhammar på de biståndspengar, eller vad man skallkalla dem, som går från biståndsbudget viaNordiska investeringsbanken?Den andra frågan, som jag ställde till ViolaFurubjelke, gäller det citat som jag gjorde från s.48, nämligen: ''Splittringstendenser i Indonesienskulle lätt kunna leda till en destabilisering av denviktiga sydostasiatiska regionen.'' Dennaformulering och formuleringen därefter kännerIngbritt Irhammar mycket väl till. Anser IngbrittIrhammar att formuleringen är tillräckligtklargörande om att utskottsmajoriteten står bakomÖsttimors rätt till självbestämmande och attÖsttimor inte är någon del av ? Jag seren dubbelhet i denna formulering, som jag är litetorolig för. Jag skulle gärna vilja höra vad IngbrittIrhammar har att säga.Anf. 44 ()replik:Herr talman! Jag tycker att texten i betänkandetvad gäller klarläggandet om rätt tillsjälvbestämmande är tydlig efter det att ordetannekterade skrevs in framför . Menför att ytterligare förtydliga detta tog jag ju i mittanförande upp självklara rätt attbestämma sin framtid i en folkomröstning. Sverigehar stött den tanken och den frågan under flera år.Nu har jag sagt det igen. Jag uppfattar att dennakammare verkligen enigt står bakom detta.Vad gäller u-krediterna menade jag dem som nuansöks om hos BITS. Det finns absolut inte någotskäl att ge några u-krediter i ett läge med så mångabrott mot de mänskliga rättigheterna som sker iIndonesien som helhet och också i . Det ärmin och mitt partis uppfattning att det inte finnsnågra skäl till u-krediter till nu.Anf. 45 () replik:Herr talman! besvarade barahalva frågan när det gäller u-krediterna. IngbrittIrhammar vet mycket väl att det går svenskabiståndspengar till den nordiskainvesteringsbanken. Bl.a. dessa pengar användssedan för att pumpa pengar in i . Jaghoppas att och jag är överens omatt också det är oacceptabelt.Anf. 46 ()replik:Herr talman! Denna fråga diskuterade vi iseptember med den svenska ambassaden iJakarta -- jag har också tidigare motionerat om justdetta. I förklarade man från ambassadenssida att detta rörde pengar till en bank och attbanker över huvud taget världen runt stårfristående. Banker skall alltså världen runt kunnakonkurrera på lika villkor; det gäller även nordiskinvesteringsbank. Jag har alltså ändrat uppfattningpå denna punkt, och den är nu att även Nordiskainvesteringsbanken skall få lov att konkurrera pålika villkor.Sedan gäller det för oss att försöka skapa opinion,så att pengarna inte används till sådant som vi intevill stödja. Jag kan tänka mig stödpengar tillmiljöförbättringssystem, exempelvis när det gällerolika skogsprojekt. Bl.a. vårt svenska kunnandekan vara till gagn för befolkningen i ,och för hela världen.Anf. 47 ():Herr talman! Vissa givna regler och rättesnörenmåste finnas för att relationerna mellan länder ochfolk skall fungera. Mänskliga rättigheter är ensådan regel.Herr talman! Det betänkande som vi diskuterar ärmycket vittomfattande. Jag vill särskilt belysakvinnans, barnens och etniska gruppers situation.I september i år kommer FN att ha enbefolkningskonferens i , vilket redan harnämnts här . Det är mycket angeläget attfrågan om prenatal könsdiskriminering, dvs.könsdiskriminering redan före födelsen, tas upp vidden konferensen.I dag är ett gossebarn i många av världen länder,för att inte säga i de flesta, mycket mer värt än ettflickebarn. Det har bl.a. fått som konsekvens att100 miljoner flickor, kvinnor, saknas i världen i dag.Många vägras att födas. Man kan ju genomfosterdiagnostik avslöja vilka som är flickfoster. av flickorna försvinner därför att de mördas isamband med sin födelse.Frågan om prenatal könsdiskriminering är särskiltallvarlig, eftersom den tar upp en specielldimension av de mänskliga rättigheterna, nämligenatt dessa rättigheter redan kränks innan människanhar kommit till världen. Mänskliga rättighetermåste respekteras under en människas helalivscykel. Men det är tragiskt när en gruppmänniskor, i detta fall flickebarn, redan frånbörjan -- eller innan början ens har börjat -- har ettsämre utgångsläge.Jag anser att det är mycket angeläget att denprenatala könsdiskrimineringen tas upp vid i om befolkningsfrågan. I dehandlingar som jag läst om denna konferens, harjag ännu inte sett att den frågan är planerad attkomma upp på dagordningen. Jag hoppas att jaghar läst slarvigt. Jag anser också att den fråganmåste upp på FN:s generella dagordning ochbehandlas i generalförsamlingen.Jag anser dessutom att under sina bilateraladiskussioner med olika biståndsländer allvarligtskall ta upp den frågan som en djupt kränkandemänsklig rättighetsfråga, som kan få konsekvenserför biståndet om problemet inte rättas till. Jag harsagt detta tidigare i kammaren, men jag anser attdet är så viktigt att jag ville säga det en gång till.Herr talman! i ärangelägen, och befolkningsfrågan befinner sig högtupp på den internationella säkerhetsdagordningen.Förutom den snabba befolkningsökningen finns detmånga andra viktiga delfrågor att ta itu med. Imånga fall är tiden knapp och problemen av sådanart att kraftfulla åtgärder måste vidtas. Men detakuta läget får aldrig vara en ursäkt för attmänskliga rättigheter sätts på undantag. Ett etisktperspektiv, som börjar med ett klartställningstagande för mänskliga rättigheter, måsteanläggas från första början när konferensen öppnaroch olika åtgärder föreslås. I tidigare sammanhangdå befolkningsfrågan hanterats har oetiska inslagförekommit, t.ex. tvångssterilisering ochmassaborter. Det får inte bli fallet när vi planerarför ett bättre och mänskligare 2000-tal.I det sammanhanget är det värt att notera attaspekter som har med kvinnans lika rätt tilluniversella mänskliga rättigheter att göra ävenkommer att tas upp under iPeking. Frågan är dock om denna sida av kvinnanssituation och rättigheter kan få tillräcklig belysningoch uppmärksamhet i ett land som så flagrantkränker de mänskliga rättigheterna. har inteavvikit en tum från den linje som de drog upp isamband med massakern på . Systematiska trakasserier av politiskadissidenter, inhumana villkor i fängelser ochsummariska avrättningar är en del avvardagen. Den prestige som en stor FN-konferensförlänar dem har de inte gjort sig förtjänta av.Herr talman! Det pågår många krigi världen. En del har karaktären av utrotningskrig.Befolkningsgrupper står mot varandra. Etniskresning är ord som ofta används . Jagtänker framför allt på ,, och Rwanda.Jag vill påstå att situationen i Bosnien-Hercegovinakommer att gå till historien som en av vår modernatids största skamfläck när det gäller mänskligarättigheter. Trots att är en avFN erkänd stat, anser jag att FN, Världssamfundet,inte tagit sitt ansvar fullt ut för att stoppa detblodbad, den skymf, det nedtryckande ochförtryck, våldförande som ägt, och äger rum, där.Var finns alla de marktrupper som olika länderlovat att skicka dit? Var finns den massiva protestsom borde ha hörts från ledare i framför allt Europamot detta orättfärdiga krig, som både är ett makt-och erövringskrig och en etnisk rensning? Medledare menar jag både politiska, fackliga ochkyrkliga. Det har varit så tyst från den fronten. Nuhar man samlats på europeisk utrikesministernivåför att tala om för anfallare och försvarare hurBosnien-Hercegovina skall delas. Det är väl bra äntligen börjar diskutera Bosnien medvarandra.Men att acceptera något annat än de av FNgodkända gränserna för gervärlden och angriparna fel signaler, nämligensignalerna att brott mot mänskliga rättigheter ochmot folkrätt lönar sig. gavväst upp Bosnien och godtog i praktiken att militärtvåld hade slitit sönder en av FN:s medlemsstater.USA talar nu om ett hävande av vapenembargot.Det är så dags , när landet är nästan heltsöndersmulat och det knappast finns något kvar attförsvara!Herr talman! När nu kanonerna nästan har tystnati och världen tillfälligtvis andas ut när detgäller den fronten, dyker många angelägnauppgifter upp för . Den första uppgiften äratt lyfta fram de andra områdena i Bosnien därkriget fortgår i det tysta. Civilbefolkningenslidande i , , , ochandra orter är oförminskat stort.Den andra uppgiften är att noggrant övervakasituationen för muslimerna i anslutning till att destridande parterna avväpnas. Vi får inte glömma attdet trots allt är så att serberna mycket lättare kanfinna nya vapen på grund av det stöd som de fårfrån rest-Jugoslaviens armé. Denna situation kanmed tiden öka krigsrisken på nytt.Den tredje, något svårare uppgiften är att försökaförhindra att Bosnien blir ett forum för nyastormaktsambitioner. Det finns i nuvarande lägespänningar mellan säkerhetsrådets medlemmar,beroende på skiftande nationella intressen. Dessamåste övervinnas, till förmån för fred ochåteruppbyggnad av . Det ärfel om FN utnyttjas som en sköld för stormakternasintressen. Tendenser i den riktningen har längevarit synliga.Herr talman! Jag tror inte heller att tål endjupare granskning av de mänskliga rättigheterna.Kurderna och syrianerna/assyrierna är där utsattaför förföljelse, lindrigt sagt. Enligt uppgift harunder 1 800 kurdiska och syrianska/assyriskabyar förstörts. har förföljelsernaökat betydligt. När det gällersyrianernas/assyriernas situation behöver densärskilt uppmärksammas, då den gruppen blirträngd mellan militären och PKK-gerillan.Herr talman! sitter sju kurdiskaparlamentsledamöter fängslade. En domare haryrkat på dödsstraff, och anklagelsen ärlandsförräderi. De anklagade har i parlamentetberättat om kurdernas situation och krävt att ävenkurderna skall ha mänskliga rättigheter.Här anser jag att på ett kraftfullt sätt måsteallvarligt protestera genom de kanaler vi hartillgång till. I ett land som kallar sig för demokratimåste alla ha rätt att existera och ha rätt attframföra sina synpunkter.Herr talman! Stor var glädjen när det första friavalet kunde hållas i . Desto merbestörta och besvikna blev vi då presidentenmördades och ett blodbad utanall like satte i gång.Situationen är fortfarande labil. Människor flyr ochdödas. Men efter vad jag kan förstå finns ändå etthopp och en vilja att få till stånd en demokratiskprocess på djupet. Här tror jag att vi, både somföregångsland och med den goodwill vi har i detlandet, har en stor uppgift som inte får försittas.Även om det landet inte är så stort och kanske inteheller låtit tala om sig så mycket i politiskavärldssammanhang, hör det också till mänskligarättigheter och demokrati att man, vare sig man ärliten eller stor som människa eller nation, har rättatt leva i fredlig samexistens. Jag tror att vi harmycket att ge i form av kunskaper idemokrati, mänskliga rättigheter ochsamhällsuppbyggnad.Herr talman! När jag nämner kan jagnaturligtvis inte utelämna grannlandet Rwanda.Det som händer där är så fruktansvärt att det integår att fatta. Jag utgår ifrån att i första handkommer att utöka sina humanitära insatser till detlandet och till alla de flyktingläger som finns bådeinne i och utanför landet.Herr talman! har FN:sgeneralförsamling på sin dagordning haft ''Översynav Internationella domstolens roll'' som ett ärende.Av de 15 domare som ochsäkerhetsrådet valt är ingen kvinna. Även omkraven till ämbetet är stora bör det ändå blandvärldens länder finnas lämpliga kvinnligadomarkandidater.Om väljarna, dvs. de olika staterna, enligt artikel 9skall bevaka att det finns en garanterad säkerhet såatt domstolen ''företräder civilisationens olikahuvudformer och världens främsta rättssystem'',bör hänsyn också tas till att hälften av världensbefolkning faktiskt är kvinnor och att en stor del avFN:s arbete gäller kvinnor i många av FN:smedlemsländer. Detta faktum, anser jag, böråterspeglas i domstolens sammansättning vad gällerkön. finns ingen kvinnlig domare i FN:sinternationella domstol i . Det tycker jag ärsvagt.Herr talman! Med tanke på godainternationella anseende och erkända arbete förmänskliga rättigheter och jämställdhet bör Sverigei FN verka för en jämn könsfördelning i FN:sinternationella domstol. Förhoppningsvis kan detkanske hjälpa oss att få en mer rättvis och en bättrevärld.Anf. 48 () replik:Herr talman! Jag ser att rättighetsministern är här.Jag kritiserade tidigare att han inte var här, men nutar jag tillbaka min kritik. Det är trevligt att serättighetsministern här.Jag kan instämma i mycket av vad MargaretaViklund säger. Det är min uppfattning att manmåste häva vapenembargot mot Bosnien, så att desjälva kan försvara sig, om FN inte kan försvaraBosniens rätt till sin stat. Jag sade detta för treveckor sedan, och jag står fast vid denuppfattningen.Margareta säger att inte har gjort sigförtjänt av att få världskvinnokonferensen ochradar upp argument för det. Jag kan instämma medhenne. Men jag vill då fråga: Anser MargaretaViklund att däremot har gjort sig förtjänt avsvenska biståndspengar? Eller har MargaretaViklund samma uppfattning där som när det gällerKinas rätt att få världskvinnokonferensen ?Jag vill ha ett svar av på denfrågan.Anf. 49 ()replik:Herr talman! När det gäller att ge bistånd tillmänniskor som är i nöd handlar det inte så mycketom demokrati eller icke demokrati, utan dethandlar om att ge människor i nöd bistånd. Av denanledningen tycker jag att det är mycket bra ochpositivt att den nuvarande regeringen försökersatsa så mycket som möjligt på frivilligaorganisationer, som kan nå in i diktaturer ellerodemokratiska länder på ett helt annat sätt än vadbistånd direkt från stat till stat kanske kan göra.Man kan inte lämna människor och folk i nöd pågrund av att de tillhör en odemokratisk stat. Det ärmin principiella uppfattning.Anf. 50 () replik:Herr talman! Det var inte det frågan gällde. Vi hartidigare sagt att det är självklart att vi skall gebistånd till mänskliga-rättighets-organisationer ochandra demokratiska organisationer i , ochäven till människor som lider nöd. Det är enuppfattning som vi är överens om.Jag frågade om anser att det ärriktigt att ge u-krediter, dvs. biståndspengar, direkttill regimen. Det legitimerar ju det förtryck somden regimen utövar. Det är inte alldeles säkert attde pengarna går till de fattiga och de förtryckta.Det gör det naturligtvis inte. Den går till regimensom kanske använder den för att förbättratelenäten. Detta används av denna diktaturregimför att ytterligare förtrycka de som opponerar sigmot förtrycket. Jag trodde att säga att den formen av bistånd, alltså u-krediter till en förtryckarregim, inte är acceptabel.Men det säger inte . 51 ()replik:Herr talman! Några direkta biståndspengar går intetill . Det är biståndskrediter som går dit.Biståndsministern finns här. Han kommer säkertockså att svara på den frågan och ge information om saken.Jag vet att det här är en väldigt kär och angelägenfråga för som han ständigt och jämtför på tal. vet vilka regler som gällerför just Kina.Anf. 52 () replik:Herr talman! talar som denbästa oppositionspolitiker och dundrar på italarstolen. Jag får en känsla av att hontalar för sig själv och inte å kds vägnar. FöreträddeMargareta kds ståndpunkter i sittanförande? Om så var fallet tycker jag att det bordeha funnits mycket kraftfullare skrivningar i en delavsnitt i betänkandet, bl.a. när det gäller Turkiet.Det borde kanske t.o.m. ha funnits en reservationfrån kds i det fallet.Vi har skrivit en hel del kritiskt om , menvi har också skrivit mycket positivt. Om MargaretaViklund å kds vägnar vidhåller de nämndauppfattningarna borde det resultera i kraftfullareagerande från svensk sida när det gäller . Viskriver på s. 57 att när det gäller förhållandena iTurkiet har utskottet vid flera tidigare tillfällenkonstaterat att den turkiska staten har gjortlångtgående åtaganden angående respekten för demänskliga rättigheterna, bl.a. som medlem i ESKoch Europarådet.Det balanseras visserligen mot en del negativauttalanden också, men det finns mer i denriktningen som ger intryck av att vi tassar på ganskaförsiktigt när det gäller . ändå tillhör det parti som har bistånds- ochmänniskorättsministerposten i regeringen bordefölja upp de här åsikterna med konkretahandlingar.Anf. 53 ()replik:Herr talman! Som vet ärkunskaps- och informationsprocesser ständigtpågående processer. är själv medi MR-grupp. Där får vi en hel deldirektinformation om hur situationen i ärjust nu.Den information som jag har lämnat fråntalarstolen fick jag för någon vecka sedan. Då varbetänkandet redan skrivet. Men vi vet attsituationen för de mänskliga rättigheterna äroerhört ansträngd. Aktiviteterna mot de mänskligarättigheterna i har skärpts ytterligare nu påsenare tid. Det finns anledning att agera på olikanivåer.Anf. 54 () replik:Herr talman! Jag har ingen annan uppfattning änMargareta i den här sakfrågan. Men jagutgår från att , med sina godakontakter med regeringen i dessa frågor, försökeratt driva fram konkreta åtgärder. Det bör inte görasså passivt som i utskottsbetänkandet, där vi skriveratt vi noterar att den pågående dialogen mellanTurkiet och enligt densvenska regeringens bedömning har förutsättningaratt leda till förbättringar av kanske behöver litet hjälp påtraven. borde mer aktivt och konkret verkaför en bättre MR-situation i . Det finnskonkreta förslag i en motion som Hans GöranFranck säkerligen kommer att ta upp. om medling från svensk sida i den pågåendekonflikten. Det vore mycket bra om kundeengagera sig där.Anf. 55 ()replik:Herr talman! På s. 57 i betänkandet står det: ''Densvenska inställningen är att alla individer har ensjälvklar rätt till sin identitet, sitt språk, sin kulturoch religion. Det åligger varje stat att garanteradessa rättigheter.'' Vi ställer upp på denståndpunkten och vill arbeta för den på olika sätt.På senare tid har olika grupper från variti och sett hur situationen är. De har ocksåkommit med färska rapporter. Visst är situationenbedrövlig, och visst vill vi i kds och många andra påolika sätt verka för de mänskliga rättigheternaockså i . Det är viktigt att denna fråga lyftsfram just nu.Anf. 56 HANS ():Herr talman! Jag vill genast säga något om Turkiet.Det är ingen tvekan om att rapporterna frånTurkiet nu är ytterligt allvarliga. Det har skett klaraförsämringar . Det måste till aktivaåtgärder emot dessa försämringar. är här skulle det vara mycketbra om han ville ta till orda just i den fråga som nuär mest aktuell, nämligen frågan om ett än meraktivt agerande, inte bara från utan från detinternationella samfundet och de europeiskaorganen, för att få till stånd en fredlig lösning avkonflikten.Det är helt oförsvarligt att den turkiska regimen ärså negativ till detta. Den måste nu utsättas förmycket hårdare press, i syfte att få till stånd endialog om hur man skall nå en fredlig lösning. Detfinns faktiskt möjligheter till detta.Europarådet, som jag tillhör, har skrivit mycketalarmerande rapporter om tortyr och brutalbehandling i . tortyrkommittéskriver de mest ingående och konkreta rapporter.Kommittén har gjort inte mindre än tre olika besöki landet och studerat saken på plats. Det sätt påvilket bemöter den här konkretarapporteringen -- nämligen att de i så hög gradnegligerar den -- är allvarligt. Därför måste detgöras påtryckningar på . Det måste genastske förändringar när det gäller förhållandena iarrestlokaler, fängelser och läger där folk ärfrihetsberövade.Jag tycker att kan spela rollen som medlare,om det kan komma till stånd.