prot · GI0932 · 1994-11-30 00:00:00 — Det är kanske i den änden manskall börja, just med hänsyn till att folkhälsoarbetet ärett svårt arbete. Det går inte att kommendera frameller komma med något dekret uppifrån och säga attdet skall göras si och så för att vi skall få fart på verk-samheten. Man får lirka litet grand och komma mednya metoder och idéer. Man måste framför allt ta tillvara de erfarenheter och den kompetens som harbyggts upp ute i landet.Fru talman! Det finns ytterligare ett skäl till att vivill lyfta fram denna fråga. De hårda neddragningarnai sjukvården och de omstruktureringar som har gjortsmed köp-sälj-system och husläkeri har visat sig varaett hot mot det förebyggande arbetet. Det är lätt attspara på ett sådant område som folkhälsoarbetet,eftersom man inte ser resultaten , vilketman kanske gör vid en operation eller en medicinskbehandling. Det är ett mer långsiktigt arbete, ochdärför är det lätt att dra in på de resurserna. Därförvore det också bra att få en samlad bild över vad somhar hänt på det området.Det är därför vi har lyft fram frågan, och vi hop-pas att det skall bli en annan infallsvinkel på nästafolkhälsoproposition, som vi antar kommer om någraeller något år.Fru talman! Vi har också yrkat på att man skallanslå tio miljoner till alkoholforskningen. Jag skallinte argumentera mycket för det. Jag kan nämna ettord, och det är EU, som jag tycker är skäl nog för attvi bör satsa på den forskningen. Det råder väl ingentvekan om att vi måste öka beredskapen och framför-hållningen när vi nu framöver kan förvänta oss en nyalkholpolitik. finns det stora brister påalkoholforskningens område. Anslagen har dragitsned under senare år.Anf. 40 BO ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillutskottets bedömning och avslag på reservationen.Den reservation som vänstern har gjort innehålleregentligen två yrkanden. Det ena gäller tio miljonernya kronor till forskning om alkoholen, och det andragäller att man skall gå in och titta på hur det lokalaoch det regionala folkhälsoarbetet ser ut.Utskottet har sagt nej till de tio miljoner nya kro-norna av naturliga skäl. Pengarna brukar vi ju hanterai samband med budgetpropositionen. Jag utgår från attregeringen kommer att pröva penningmängden tillalkoholforskningen i kommande budgetproposition.Det andra yrkandet gäller lokalt och regionaltfolkhälsoarbete. För det första vill jag säga att inte bara har uppgiften att jobba medfolkhälsofrågorna nationellt - i ett Sverigeperspektiv- utan också att stödja och utveckla det lokala ochregionala folkhälsoarbetet. Det är alltså en huvud-uppgift man har.För det andra vill jag säga att Hälso- och sjuk-vårdsutredningen hade uppgiften att undersöka vadsom händer med folkhälsoarbetet mot bakgrund avden tidigare regeringens nedskärningar - precis på detsätt som yrkas. De uppgifter vi fick till utredningenhade många dystra inslag, vill jag säga. I mångalandsting hade de lokala hälsoplanerarna helt enkeltavskedats på grund av penningbrist, och det lokalafolkhälsoarbetet stannade av.Jag vill i likhet med säga att hus-läkarreformen varit negativ. I tidigare beslut laderiksdagen fast ett nationellt mål, dvs. att man skulle haett befolkningsansvar och jobba förebyggande. Detvar ett nationellt mål att vi skulle ha en mödra- ochbarnhälsovård. Med husläkarreformen blev det endanationella målet att alla skulle ha en doktor. Det varupp till varje landsting och husläkare att förhandla omman skulle ha mödra- och barnhälsovård och före-byggande verksamhet. Vi vände oss starkt emot detta,för det var felaktiga signaler.Nu kommer som bekant husläkarreformen attupphävas, och jag utgår från att den nya hälso- ochsjukvårdsutredningen kommer att ta upp folkhälsoar-betet igen. I regeringsförklaringen har också regering-en sagt att folkhälsoarbetet är en viktig del.De tankar som vänstern har och som gav uttryck för - att det är viktigt att man full-följer och utvecklar det lokala och regionala folkhäl-soarbetet - ställer jag mig bakom. Jag hoppas att deambitionerna återkommer i den kommande hälso- ochsjukvårdsutredningen.Anf. 41 ():Fru talman! Jag tackar för inlägget från Bo Holm-berg. I sak är vi överens, som jag uppfattar saken.Vår kritik gäller den proposition som den borger-liga regeringen har lagt fram. Jag tror säkert att viskall kunna dra åt samma håll i dessa frågor. Det ärmin förhoppning.Jag kan också passa på tillfället att yrka bifall tillmin reservation.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 16 §. )14 § Detaljhandel med receptfria läkemedelm.m.Föredrogssocialutskottets betänkande1994/95:SoU11 Detaljhandel med receptfria läkeme-del m.m. (prop. 1994/95:9).Anf. 42 ():Fru talman! betänkande SoU11Detaljhandel med receptfria läkemedel berör ett avvåra många monopol. Vi har haft och har, enligt minmening, alltför många monopol och för många skyd-dade verksamheter. Det proposition 1994/95:9 frånden borgerliga regeringen avsåg var bl.a. att luckraupp monopolstrukturen inom ett område. Det är ange-läget att så sker, menar vi.Fru talman! Det är ett accepterat faktum att avreg-lering och konkurrensutsättande ger ökad effektivitet.Men så fort det gäller offentliga monopol, statligaeller kommunala, tycks detta faktum plötsligt tas bortav någon okänd lag. Förbättringar som uppenbartskett inom offentlig verksamhet inför blotta hotet omatt man skall upphäva monopol och införa konkurrensfrån andra tas till intäkt för att ingenting egentligenbehöver göras. Så är det ju inte. Den effektivitetshöj-ning och ökade lyhördhet för kundernas önskemålsom konkurrens medför kommer både samhället ochindividerna till del i form av bättre produkter till rim-liga priser. Det gäller egentligen alla monopol, såvälprivata som offentliga.I detta fall har vi möjlighet att luckra upp ett of-fentligt monopol för att förbättra förhållandet förmedborgarna. Det är viktigt för en optimal funktion.Det gäller även Apoteksbolaget. Det finns flera kritis-ka synpunkter mot Apoteksbolagets produktivitet somframförts av remissinstanserna i samband med attslutbetänkandet från harbehandlats.Fru talman! Även om Apoteksbolaget också haren god geografisk täckning skulle tillgängligheten tillreceptfria läkemedel öka om Apoteksbolagets mono-pol upphörde. Syftet med förslaget är också att ökatillgängligheten till dessa läkemedel för att på så sättge de enskilda medborgarna bättre möjligheter tillegenvård.Samtidigt kräver självklart en ändring att farmako-logisk kompetens finns tillgänglig. Det vidgar arbets-marknaden för farmaceuter, som är tämligen be-gränsad. Det är aldrig bra att ha en så snäv arbets-marknad med få arbetsgivare.Det har också utvecklats mycket avancerade sys-tem för prisfrågeterminaler, där man kan ha läkeme-delsinformation inbyggd på ett mycket effektivt ochtydligt sätt. Människor vänjer sig alltmer vid att an-vända modern informationsteknologi. Här ser vi enmöjlighet för egenvårdsapoteken till ytterligare för-bättringar genom den moderna tekniken.Fru talman! Behovet av egenvård i högre grad föratt ta hand om de banala sjukdomarna har framhållitsbl.a. i ett delbetänkande från prioriteringsutredningen.Det är därför angeläget att det förslag som lagts fram imotionen kommer till stånd, så att inte vårdapparatenbelastas i onödan. Detta är ett första steg för att brytaett monopol som såväl och som anser är inef-fektivt. Det är viktigt att starta det nu och inte vänta.Enligt är det uppenbart att han-deln med receptförskrivna läkemedel inte bär sinakostnader, vilket innebär att läkemedelsförskrivningenvia pålägg på receptbelagda läkemedel subventionerarövrig försäljning. Det är oacceptabelt. Det understry-ker hur angeläget det är att ta första steget föratt utsätta detaljhandeln med läkemedel för konkur-rens. Det finns ej skäl att vänta med de receptfrialäkemedlen.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationen idess helhet.Anf. 43 BO ():Fru talman! Först till formfrågan. Utskottet tyckeratt det är rimligt att en nytillträdande regering får görasin egen bedömning av hur man vill hantera frågor omläkemedel, läkemedelskostnader och Apoteksbolaget.Så har det varit vid regeringsskiften tidigare, LeifCarlson. Det är inte ovanligt att en nytillträdanderegering själv vill hantera sakområdena. Det tycker viär rimligt.Det andra gäller sakfrågan. Jag instämmer inte iLeif bedömning att situationen när det gällerapoteken och läkemedel skulle vara så nerkörd skulle behöva en privatisering och något av enefterfrågestyrd situation. Redan nu kan vi se vad ettsådant marknadstänkande leder till.Jag kommer från och kan se avig-sidorna av Postens avreglering. De människor sombor i inland får inte sin dagstidning utburenpå , för det bär sig inte.Tanken bakom att vi skall ha monopol är att viskall ha en likvärdig service. Vilken människosyn ärdet egentligen som döljer sig här? Är det bara i områ-den som är ekonomiskt starka som det skall fungerapå ett bra sätt? Om man råkar bo i områden som intehar samma ekonomiska styrka, hanteras man som enandra rangens medborgare. Jag tycker att det är enrättighet att ha tillgång till apotek och apoteksserviceoavsett var man bor, i inland, Stockholmeller . Det är mycket enkelt att förstöra detgenom att sätta upp ett avkastningskrav, så att detbara lönar sig att ha apotek i de större regionerna.Också av ideologiska skäl har vi en annan upp-fattning, . Vi tycker att sjukvård ochläkemedel inte är varor på en marknad. Behovsprinci-pen måste få styra.Av formskäl, sakskäl och ideologiska skäl yrkarjag bifall till utskottets yrkande och avslag på reser-vationen.Anf. 44 ():Fru talman! Det kan nog synas rimligt att en rege-ring får dra tillbaka förslag för att tänka över frågan.Den nuvarande regeringen kunde kanske i större ut-sträckning tänka över vissa förslag innan man genom-för återställare som skadar barnfamiljer och påverkarvårdgivare. I just denna fråga finns det inte anledningtill denna eftertänksamhet. Här finns ett klart förslagsom gör att effektiviteten inom vårdsektorn ökar ochmedför fördelar för patienterna i och med att tillgäng-ligheten till läkemedel ökar. Tillgängligheten ökarfaktiskt, , om man ger möjlighet attinhandla receptfria läkemedel på fler ställen än baraapotek.Bo Holmberg talar om tillgången i . Menjag tror att det är längre mellan apoteken än mellanICA- och Konsumaffärerna. Därför är detta en för-bättring för de enskilda människorna i glesbygd. Jagmenar att det inte finns anledning att töva i dennafråga. Vi bör fatta beslut nu.Anf. 45 BO ():Fru talman! kan vara förvissad om attregeringen kommer att sakligt motivera alla de pro-positioner som läggs fram, så också i den fortsattahanteringen vad gäller läkemedel. Det finns ett antalombud i och Konsumbutiker runt om i Norr-lands inland som förmedlar läkemedel. Jag tror inteett ögonblick att det skulle bli bättre service om manslår in på en väg som börjar med att man släpper dereceptfria läkemedlen och fortsätter med avregleringav monopolet och en höjning av avkastningskraven.Då kommer man också att släppa denfarmaceutiska kunskapen på utdelningsställena.Jag utgår från att läkemedelsfrågorna kommer attvara en del av regeringens kommande sjukvårdspoli-tik. På ett eller annat sätt återkommer nog regeringenoch vi får tillfälle att diskutera dessa frågor ytterliga-re.Anf. 46 ():Fru talman! Jag förutser att man återkommer iärendet.Vi menar att det är så pass angeläget att bryta uppen monopolstruktur att detta bör göras när det finns ettgott underlag. Det finns nu.Just denna inställning att offentliga monopol intehar denna negativa effekt är märklig. Vi vet att om detinte finns konkurrens blir all verksamhet ineffektiv.Vi vet att den kraftiga förbättring som Bo Holmbergalldeles riktigt har sagt har skett inom Apoteksbolagetberor på hotet från annan verksamhet. Då sker enskärpning. Det är vad Apoteksbolaget har gjort.Låter vi situationen vara finns det inget skäl att troatt verksamheten fortsätter på samma sätt. Konkur-rens är nödvändigt för ett effektivt fungerande system.Finns det inte ett effektivt fungerande system blir dethela till nackdel för patienterna. Så vill vi inte ha det.Vi vill att verksamheten skall skötas så bra som möj-ligt för de patienter ute i landet som i högre gradmåste bedriva egenvård än vad som sker i dag.Anf. 47 BO ():Fru talman! Situationen för svenska läkemedeljämfört med andra länder är hygglig vad avser till-gång, kvalitet och kostnader. Det finns ingen anled-ning, , att föra in någon nyliberal system-skiftespolitik på läkemedels- eller sjukvårdssidan.Jag hörde ett intressant föredrag som hölls av ennationalekonom för sedan. Vederbörande skildemellan utvecklingskraft och konkurrenskraft. Det ärnågot som det nyliberala lägret borde ta till sig. Detkanske finns områden där konkurrenskraften är sämreoch där man borde i stället fundera på utvecklings-kraften, dvs. I fråga om läkemedelgäller det kopplingen mellan forskningen och utveck-lingen. Sedan är det också kompetensutvecklingen,inte bara en kortsiktig vinst i årsbokslutet.Jag kan försäkra att regeringen kommer att främjaeffektivitet, kvalitet och tillgänglighet över hela lan-det. Men det kommer inte att ske med hjälp av nylibe-ral systemskiftespolitik.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 16 §. )15 § betänkande1994/95:KrU3 Kulturmiljöfrågor.Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld. (Beslut fattades efter 16 §. )16 § Allmänna kulturfrågorFöredrogskulturutskottets betänkande1994/95:KrU4 Allmänna kulturfrågor.Talmannen konstaterade att ingen talare var an-mäld.BeslutKU10 Vissa datalagsfrågorMom. 1 (överklagande av Datainspektionens beslut)1. utskottet2. (m, fp)Votering:211 röster för utskottet88 röster för res.1 avstod49 frånvarandePartivis fördelning av rösternaFör utskottet: 145 s, 1 m, 23 c, 17 v, 14 mp, 11kdsFör res. : 66 m, 20 fp, 2 kdsAvstående: 1 mFrånvarande: 16 s, 12 m, 4 c, 6 fp, 5 v, 4 mp, 2kdsPer () anmälde att han avsett att rösta nej menmarkerats ha röstat ja.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KU20 Överklagande av Datainspektionens be-slut i vissa ärendenKammaren biföll utskottets hemställanKU13 Lagstiftningsprocessen m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.KU16 OrdensväsendetMom. 1 (Ordensväsendet)1. utskottet2. (m, fp)Votering:199 röster för utskottet98 röster för res.1 avstod51 frånvarandePartivis fördelning av rösternaFör utskottet: 145 s, 21 c, 17 v, 14 mp, 2kdsFör res. : 67 m, 20 fp, 11 kdsAvstående: 1 cFrånvarande: 16 s, 13 m, 5 c, 6 fp, 5 v, 4 mp, 2kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SkU2 Dubbelbeskattningsavtal med Frankrikeavseende arv och gåvaKammaren biföll utskottets hemställan.SkU3 Dubbelbeskattningsavtal med AmerikasFörenta StaterKammaren biföll utskottets hemställan.JuU1 Handläggning av ungdomsmålMom. 1 (avslag på propositionen)1. utskottet2. 1 (v)Votering:280 röster för utskottet20 röster för res. 149 frånvarandePartivis fördelning av rösternaFör utskottet: 145 s, 68 m, 22 c, 19 fp, 13 mp, 13kdsFör res. 1: 1 c, 1 fp, 17 v, 1 mpFrånvarande: 16 s, 12 m, 4 c, 6 fp, 5 v, 4 mp, 2kdsMom. 2 (avsnitt 4 i propositionen)1. utskottet2. 2 (m, c, fp, kds)Votering:174 röster för utskottet125 röster för res. 22 avstod48 frånvarandePartivis fördelning av rösternaFör utskottet: 145 s, 15 v, 14 mpFör res. 2: 68 m, 23 c, 21 fp, 13 kdsAvstående: 2 vFrånvarande: 16 s, 12 m, 4 c, 5 fp, 5 v, 4 mp, 2kdsMom. 3 (särskilda ungdomsdomare)1. utskottet2. 3 (v, kds)Votering:267 röster för utskottet32 röster för res. 350 frånvarandePartivis fördelning av rösternaFör utskottet: 145 s, 66 m, 22 c, 21 fp, 13 mpFör res. 3: 1 c, 17 v, 1 mp, 13 kdsFrånvarande: 16 s, 14 m, 4 c, 5 fp, 5 v, 4 mp, 2kdsRigmor () anmälde att hon avsett att röstajamen markerats ha röstat nej.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JuU2 Ett effektivare brottmålsförfarandeKammaren biföll utskottets hemställan.JuU3 Teleavlyssning och teleövervakningKammaren biföll utskottets hemställan.JuU4 Fortsatt giltighet av tvångsme-delslagMom. 1 (Fortsatt giltighet av tvångsmedel-slag)1. utskottet2. (v).Votering:270 röster för utskottet31 röster för res.48 frånvarandePartivis fördelning av rösternaFör utskottet: 145 s, 68 m, 23 c, 21 fp, 13 kdsFör res. : 17 v, 14 mpFrånvarande: 16 s, 12 m, 4 c, 5 fp, 5 v, 4 mp, 2kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.LU1 Ändringar i aktiebolagslagens firmareglerm.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.UU6 Svenska åtgärder på nedrustningsområdetKammaren biföll utskottets hemställan.SoU6 FolkhälsofrågorMom. 1 - 4Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 5 (det lokala folkhälsoarbetet)1. utskottet2. (v).Votering:284 röster för utskottet17 röster för res.48 frånvarandePartivis fördelning av rösternaFör utskottet: 45 s, 68 m, 23 c, 21 fp, 14 mp, 13kdsFör res. : 17 vFrånvarande: 16 s, 12 m, 4 c, 5 fp, 5 v, 4 mp, 2kdsSoU11 Detaljhandel med receptfria läkemedelm.m.Mom. 1 (Detaljhandel med receptfria läkemedelm.m.)1. (m, c, fp, kds).Votering:177 röster för utskottet123 röster för res.1 avstod48 frånvarandePartivis fördelning av rösternaFör utskottet: 144 s, 2 c, 17 v, 14 mpFör res. : 1 s, 68 m, 21 c, 20 fp, 13 kdsAvstående: 1 fpFrånvarande: 16 s, 12 m, 4 c, 5 fp, 5 v, 4 mp, 2kdsAndreas () anmälde att han avsett att röstanej men marketats ha röstat ja.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KrU3 KulturmiljöfrågorKammaren biföll utskottets hemställan.KRU04 Allmänna kulturfrågorKammaren biföll utskottets hemställan. Beslut om samlad voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren attåterstående ärenden på föredragningslistan fick avgö-ras i ett sammanhang efter avslutad debatt.17 § Tillsyn av skolanFöredrogsutbildningsutskottets betänkande1994/95:UbU1 Tillsyn av skolan (förs. 1993/94RR11).Anf. 48 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservationerna 2 och 3 i utbildningsutskottets betän-kande UbU1.Utvecklingen går mot en allt större frihet förkommunerna att inom olika områden utforma verk-samheten utifrån de förutsättningar som finns i re-spektive kommun. Staten formulerar målen men de-taljreglerar inte verksamheten. Det är en positiv ut-veckling som ligger helt i linje med kristdemokratiskavärderingar. Om den utvecklingen skall kunna fortsät-ta är det nödvändigt att statens möjligheteratt följa utvecklingen förbättras på olika sätt. Annarsär risken stor att det åter ställs krav på lagstiftningsom styr verksamheten i detalj.På skolans område, som debatten handlar om , är det uppgift att svara för att destatliga målen uppfylls. Det gör man genom uppfölj-ning, utvärdering och tillsyn av verksamheten. Riks-dagens revisorer som har granskat menar isin skrivelse med förslag om tillsyn av skolan att justtillsynen behöver utökas inom vissa utpekade områ-den. Den uppfattningen delar vi kristdemokrater. Detgäller bl.a. tillsynen av hur kommunerna tar ansvarför sin egenkontroll av skolverksamheten och vilkaförutsättningar som finns inom kommunerna att upp-fylla kravet på en likvärdig utbildning över hela lan-det. Vi instämmer också i utskottsmajoritetens meningatt tillsynen bör bli mer aktiv från sida.Enligt den programplan som gjort uppför tillsynsprogrammet skall verket utöva regelbun-den, s.k. planmässig, tillsyn av fristående skolor,första gången under skolans andra verksamhetsår ochdärefter vart tredje eller . För det ända-målet har en särskild organisatorisk lösning skapats.När det gäller det offentliga skolväsendet finnsdäremot ingen planmässig tillsyn organiserad. Härarbetar i stället med s.k. egeninitieradtillsyn utifrån signaler från uppföljnings- och utvär-deringsverksamheten. Detta har enligt revisorerna intefungerat särskilt väl. De finner det t.ex. anmärknings-värt att signaler som har kommit från olika programinte har givit anledning till tillsynsinsatser.Vi kristdemokrater menar att statens tillsynsverk-samhet inte bara behöver bli mer aktiv utan också iprincip borde fungera på samma sätt, vare sig skolor-na är fristående eller har huvudman. Fram-för allt gäller det inom . används1 % av det totala anslaget för till till-synsverksamhet. Tiden för tillsyn av fristående skolorutgör omkring hälften av den totala tiden för tillsyn.Den proportionen är knappast rimlig med tanke på attbara av alla elever går i en friståen-de skola.Det är också viktigt att skaffar sigförstahandsinformation om hur olika skolor fungerar.Den kan man bara få om man gör besök ute på deenskilda skolorna. Här tycker vi att undervisningsrå-den har en viktig funktion att fylla med sin kompetensoch erfarenhet. Därför menar vi kristdemokrater attarbetet skall organiseras så att mer tid från undervis-ningsrådens sida kan avsättas till besök både i fristå-ende och i kommunala skolor. Det skulle få flerapositiva effekter. Staten får på det sättet första-handsinformation om tillståndet i skolan. Vid skolbe-söken förmedlas inte bara signaler om eventuellabehov av ytterligare statliga insatser - de ger ocksåmöjlighet till en dialog mellan skolan och den statligatillsynsmyndigheten, och det kanske är det allra vikti-gaste i sammanhanget. Eventuella felaktigheter kanåtgärdas på ett smidigt sätt, och elevernas rättssäker-het ökar. erfarenheter från skolor som harhaft regelbundna inspektioner utan förekommen an-ledning visar dessutom att skolorna upplever besökenpositivt och ser dem mer som stöd än som kontroll.Med detta yrkar jag bifall till reservationerna 2och 3.Anf. 49 ():Herr talman! revisorer har i singranskning påtalat att det finns brister i tillsynen avskolan. Det gäller både den statliga tillsynen, somSkolverket har ansvaret för, och kommunernas egen-kontroll.Såväl styrsystemen som organisationen och rela-tionerna mellan staten och kommunerna är relativtnya till sina former, och det kan naturligtvis vara enförklaring till att det finns brister.Desto viktigare är det dock att vi nu skaffar osstillräckliga kunskaper om skolans utveckling ochvardag. Sådana kunskaper behövs både här i riksda-gen och i kommunerna för våra viktiga beslut om t.ex.resursfördelning, styrmedel och utvecklingsinsatser.Vi socialdemokrater har länge oroat oss över alltfler tecken på att kravet på likvärdighet i utbildningeninte upprätthålls.Skolan har, vilket har sagts här tidigare, underlång tid varit försatt i ett så gott som ständigt föränd-ringsarbete. Det har gällt innehåll och arbetsmetodermen också något som i det här sammanhanget är avstor vikt, nämligen omvälvande förändringar av sko-lans styrsystem. Många av de beslut som tidigarefattades på central nivå, i eller av regering-en, fattas nu i kommunerna eller på de enskilda sko-lorna. Det innebär en avsevärd förändring. Kommuneroch skolor kan på ett helt annat sätt än tidigare tahänsyn till de skilda förutsättningar som finns förderas verksamhet. Det är mest av godo. Det lockarfram personalens professionalitet, och det ger utrym-me för elevernas och föräldrarnas inflytande över sinskola. Detta är någonting som vi skall slå vakt om.Förändringarna har kombineratsmed mycket kraftiga besparingar i skolans verksam-het och med olika resursfördelningssystem av skol-pengsmodell. Detta har, på sina håll, bidragit till attöka klyftorna mellan skolor och elever med vitt skildaförutsättningar. Utvecklingen har gått på tvärs motbåde den gamla och den nya läroplanen. Den föränd-ringen har inte drivits fram av några pedagogiska skäl,vilket alla kan förstå, utan är resultatet av mycketstarkt ideologiskt styrda beslut från främst moderatakommunledningar, stödda av ett moderatstyrt utbild-ningsdepartement. De har gjort misstaget att kopplarätten att välja skola - vi är alla överens om att denrätten skall finnas - till ett orättvist resursfördelnings-system. Det är ett av hoten mot den likvärdiga skolan.Skall likvärdigheten kunna uppnås, krävs att resurser-na fördelas efter behov i stället för efter en grovttillyxad schablon.Vi har begärt att få den här frågansärskilt belyst. Intresset har varit svalt. Medglädje kan vi nu konstatera att har påbörjatett projekt för att ge oss ett tillförlitligt underlag. Detär bra och nödvändigt.