prot · GI0944 · 1994-12-16 00:00:00 — Därsitter det hårdare fast. I lätta jordar rinner det ut lätt-lösliga närsalter när det regnar. Det är just därför vibehöver en miljöavgift.Jag vill poängtera att jag till skillnad från PeterWeibull inte har något lantbruk - fast jagtillhör oppositionen. Flera av som stöder reservatio-nen har inte jordbruk, och vi är inte det del av näringen. Ett litet grönsaksland hemmaär vad jag har. Skär inte alla över en kam på det enklasättet!Jag vill påpeka att 1,4 av de 2,8 miljarder vi nudiskuterar skall finansieras i . I det borgerligaförslaget är 300 miljoner Norrlandsstöd. I ert förslagär 600 miljoner Norrlandsstöd. Det har ni tydligen rådmed!Anf. 128 () replik:Fru talman! Jag skulle vilja säga till att vi i dagens jordbruk anpassar den gödsel vi germed hänsyn till den ekonomi vi har och med tanke påvad det kostar - det är en dyr vara - och till växternasbehov. Man kan göra det med handelsgödsel på etthelt annat sätt än med naturgödsel, eftersom mangödslar när växterna behöver det och när de är bered-da att ta upp det. Så gör man tyvärr inte alltid mednaturgödsel.Jag skulle kanske av efterlysanågra verkliga belägg för det hon säger. Har GudrunLindvall sett några belägg - några siffror - som styr-ker att miljöavgifterna verkligen skulle ha effekt vadgäller kväveutsläpp i haven? Vi har haft detta systemunder ett stort antal år, men vi kan inte se några be-lägg för att det har effekt.Jag bjuder att komma till Skåneoch resonera med vattendragsförbunden, som gärnavill återkomma i frågan. återkommer föratt föreslå åtgärder på området under allmänna mo-tionstiden.Anf. 129 () re-plik:Fru talman! Om man har varit engagerad i miljön imånga årtionden finner man det alldeles givet attjordbruket påverkar miljön. Det tror jag att alla som ärmiljöengagerade skriver under på. Naturligtvis påver-kar kemikaliejordbruket miljön. Det är ofta lättlösligaämnen som används.Det säger om att mankan se att det läcker mer när det regnar och att vi dåfår högre halter av kväve i våra vattendrag är alldelessjälvklart. Just det är beviset. Det läcker när det reg-nar. Precis så är det. Vi behöver inte se på haven. Vikan se på insjöarna. Där ser man det snabbare. Mankan se hur det växer igen. Man kan åka över ,fotografera och se exakt var någonstans det läcker ut.Man kan se att vi har en tilltagande eutrofiering, ochdet går fort i vissa lantbruksområden. Så är det utantvekan.Däremot håller jag med om att den föreslagnaökning av miljöavgifterna är för liten. Om man tittarpå kurvorna för att se hur mycket man måste höjaavgiften för att användningen av insatsmedel skallminska ser man att denna miljöavgiftshöjning är förliten. Avgiften skall upp betydligt mer. Den skallminst upp till 5,60 som har föreslagit.Antagligen skulle den behöva komma upp ännu mer.Vi anser att just kombinationen med reko-programmet, där man kunde få stöd om man minska-de handelsgödselanvändningen , hade varitperfekt och givit en reduktion av handelsgödselan-vändningen. Det tror jag att vi kan vara överens om.Anf. 130 () replik:Fru talman! Jag tror inte att vi kommer att mötashär i kammaren när det gäller de här frågorna. Vi börkanske fortsätta debatten i ett annat sammanhang.Det är självklart att jordbruket påverkar miljön.Det har det gjort . Självfallet påverkardet även . Vi har bidragit till att landskapet ser utsom det gör - det landskap vi alla vill värna om.Anf. 131 ():Fru talman! Den arbetsgrupp som majoriteten villtillsätta för att följa myndigheternas utvärdering ochuppföljning av medlemskapets miljökonsekvenserborde ha varit parlamentarisk. En parlamentariskkommitté skulle ha följt utvecklingen och det fortsattaförhandlingsarbetet mellan och EU. Vi kom-mer att fortsätta att driva kravet på en sådan följsam-het när det gäller utvecklingen.Fru talman! Den konsekvensanalys som föresla-gits under rubriken i betänkandet skall natur-ligtvis, som utskottet krävt, finnas med i budgetpro-positionen. Det skall naturligtvis vara en analys avjordbrukarnas samtliga förutsättningar med tanke påde beslut som blir följden av utskottets ställningsta-gande. Vi kommer att bevaka det, fru talman!Det är bra att miljöavgifterna skall återgå i sinhelhet - eller i paritet, som vi säger - till näringen,vilket majoriteten beslutar. Vi kommer att bevaka det.Fru talman! Socialdemokraterna missköter detsvenska EU-medlemskapet å det grövsta genom sittagerande med den nu aktuella propositionen. Likatråkigt är att har sålt smöret och tappatpengarna. Det är tyvärr inte deras eget smör och dessvärre inte heller deras egna pengar, utan jordbrukar-nas smör och pengar. och Socialde-mokraternas agerande är trist.Anf. 132 ():Fru talman! Onsdagens debatt här i kammaren ombl.a. jordbruksfrågor i anslutning till betänkandet omSveriges medlemskap i och dagens debatt omvissa livsmedelspolitiska åtgärder vid ett medlemskapi EU hänger i mångt och mycket samman, vilket fleraförut har sagt. Jag kommer därför, fru talman, attnågot beröra frågor om och konsekvenser av detsamlade regeringsförslaget beträffande landsbygdens,miljöns och jordbrukets villkor och utveckling.Vid den folkomröstning som ägt rum an-gående medlemskap i den europeiska ge-menskapen hade väljarna att ta ställning till följandefråga: Anser du att bör bli medlem i EU ienlighet med avtalet mellan och EU:s med-lemsstater?Omröstningen gällde alltså om skulle blimedlem i EU i enlighet med det avtal som förhandlatsfram mellan och EU:s medlemsstater. Förmånga var det framförhandlade avtalets innehåll avavgörande betydelse för om svaret skulle bli ja ellernej - särskilt för många som på avtalets grund nu sågen möjlighet för landsbygdens, miljöns och jordbru-kets utveckling. De såg en möjlighet till expansion,utveckling och export baserad på rättvisa och likavillkor för våra svenska jordbrukare. De såg en möj-lighet till utveckling och fler arbetstillfällen i en vida-re krets.Jag är oroad över att Socialdemokraterna nu medvänsterns hjälp håller på att steg för steg förändrainnehållet i och utfallet av - förändringarsom medför att själva förutsättningen för folkomröst-ningen nu i efterhand håller på att urgröpas. Det ärockså förändringar som leder till försämrat utfall försåväl landsbygden som jordbruket, miljön och byg-ders och regioners utveckling.Tillsammans med övriga åtgärder och förslag in-nebär det dessutom att regeringen återupptar ochåterigen blåser under koncentrations- och centralise-ringspolitiken i landet med kända problem som natur-lig konsekvens.Det är för mig och , och jag tror för deflesta väljare, en självklarhet att vi skall ta hem heladet framförhandlade resultatet - - mellanSverige och EU:s medlemsländer. Det är för mig ochCentern en självklarhet att den medlemsavgift vi haratt betala till EU liksom andra internationella avgifterskall betalas över den gemensamma statskassan ochinte specialdestineras, öronmärkas och läggas ut påvissa grupper - däribland jorbrukarna, som för attkunna producera bra mat till rimliga priser ocksåmåste få känna en viss ekonomisk trygghet. Jag menaratt denna öronmärkning av EU-avgiften och dessafinansiering kommer att få förödande konsekvenserför landsbygdens möjligheter till utveckling och förden regionala balansen.Fru talman! Det har talats mycket om det härliga,steniga . Jag kommer därifrån, och jag villlitet kort berätta om hur vi upplever situationen i vårtjordbrukslän just nu.För oss i län, där mer än var tredje ar-betstillfälle genereras ur lantbruket, och för ,där av arbetstillfällena emanerar frånjordbruket, innebär nu liggande förslag att tänktautvecklings- och exportmöjligheter för jordbrukssek-torn och därmed också för övriga sektorer reducerasmycket starkt. Mot bl.a. denna bakgrund är det dub-belt viktigt att arbetet med en offensiv marknadsfö-ring av svenska produkter fortsätter i samarbete mel-lan staten och livsmedelsnäringen, som det står i detsärskilda yttrandet, nr 2, i betänkandet.Inom län och på har under senare årmånga unga lantbrukare satsat genom attinvestera i mjölkproduktion. Under 1993 och 1994tillkom 1 700 koplatser i vårt län, varav 1 200 påÖland. har särskilda förutsättningar som måsteuppmärksammas, och viss mån också har uppmärk-sammats skall jag säga i rättvisans namn. Vi tillstyr-ker bl.a. min och motion om att rädda fort-satt bönodling på ön.Mjölkproducenterna på saknar i realitetenandra alternativ i sina företaget. Sedan sockerbruket iDegerhamn lades ner har många jordbrukare avveck-lat sin betodling, och kombinationen med skog saknaspå . För mjölkproducenterna återstod inga andraalternativ än att satsa på mjölken om de ville varakvar som bonde.Det finns således naturliga orsaker till att vi harhaft en högre investeringstakt bland mjölkproducen-terna i vårt område än annorstädes under de senasteåren.Från naturvårdens sida har man länge pläderat föratt fler betesdjur måste till för att upprätthållade naturkvaliteter som finns på ön. Basen för betes-drift på är och kommer att förbli mjölkproduk-tionen.Mot den bakgrunden är det av avgörande betydel-se att också leveranser nu får inkluderas ifördelningsunderlaget för mjölkkvoten. Beslutetkommer ändå inte att grunda kvoten på det bästa årenutan på ett genomsnitt av produktionen 1991-1993.Det kommer att skapa stora problem för mångamjölkproducenter. En reduktion av besättningarna på20-25 % blir i många fall en konsekvens och en reali-tet.Regeringssidans förslag beträffande minskat regi-onal- och miljöstöd tillsammans med föreslagna öka-de skatter, avgifter, besparingar i avbytarsystemenm.m. beräknas i en del fall medföra uppemot en hal-vering av böndernas nettoinkomster med en påskyn-dad sammanslagning och nedläggning av jordbruksfö-retag som följd.Det levande kulturlandskapet hotas i stora delar avlandet, och lantbrukets roll som bas och utvecklare aven levande landsbygd kommer kraftigt att försvagas.För län, , stora delar av ochövriga landet är en utveckling av jordbruket ochlandsbygden en förutsättning för regional balans, godmiljö, utveckling och nya och varaktiga arbetstillfäl-len.Det samlade förslag som regeringen nu läggerfram betyder en minskad lönsamhet med 150 000 krför en familjejordbrukare på med i huvudsakspecialväxtodling som inkomstkälla och med en an-ställd. För en normalstor gård på medspannmål och svin som inkomstkälla betyder det enminskad nettointäkt på ca . För en gård iskogsbygden mellan och , där jagbor, med åker, skog, 40 hektarvall, spannmål och 46 kor som inkomstkällabetyder det en försämring av lönsamheten för denunge bonden med 170 000 kr.Det samlade regeringsförslaget verkar i fullstän-digt motsatt riktning. Jag menar att det inte kommeratt medföra utveckling utan avveckling, inte fler ar-betstillfällen utan färre, inte lika villkor utan olikavillkor, inte landsbygdsutveckling och regional balansutan koncentration och centralisering, inte valfrihetutan beroende, inte utveckling av en levande lands-bygd utan mycket stor risk för avfolkning och ettigenvuxet kulturlandskap.Fru talman! Jag är dessutom fullständigt övertygadom att konsumenterna med ökad kunskap, insikt ochvilja mycket snart kommer att kräva allt fler ekolo-giskt odlade produkter. Tendensen är mycket tydligredan nu. Därför är det klokt att lämna ensärskild ersättning för ekologisk odling.Men en omställningsprocess tar alltid ,inte minst när det gäller att ändra naturens villkor ochförutsättningar. Därför bör stödet inte begränsas en-bart till jordbruk som helt ställer om till ekologiskodling utan också innefatta de jordbruk som delvisoch successivt ställer om sin drift till ekologiskt lant-bruk. En successiv övergång till ekologisk odlingkompletterad med satsningar på utbildning, forskningoch marknadsföring kommer med stor sannolikhet attbättre klara målsättningen att av vår åkerarealskall vara ekologiskt odlad år 2000.Fru talman! Jag förutsätter att regeringen åter-kommer i budgetpropositionen med en kon-sekvensanalys av de nu fattade besluten. Det skallvara en utredning som analyserar jordbrukets villkoroch dess inverkan på den samlade samhällsekonomin,på arbetsmarknadsläget och på den regionala utveck-lingen.Fru talman! Med detta ber jag att få fästa upp-märksamheten på de särskilda yttrandena 2, 3, 5 och6, och speciellt på yttrande 6 som varnar för att redu-cera antalet interventionsorter eller prisorter förspannmål från 30 till tre fyra. Förutom en centralise-ring menar jag att det skulle medföra stora och onödi-ga extrakostnader för odlarna.Fru talman! Slutligen vill jag yrka bifall till reser-vationerna 1 och 4 i jordbruksutskottets betänkande nr7.Anf. 133 ():Fru talman! Det skall bli mycket kort. Det finns ettsärskilt yttrande om krav på att förslaget om miljöav-gifter skall gå till Lagrådet. I texten står det att det ärsju ledamöter som biträder förslaget. Mitt namn stårmed bland undertecknarna av det särskilda yttrandet.Det är fel. har inte krävt att det här skallgå vidare för yttrande till Lagrådet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )7 § Lageravgifter på socker och risFöredrogsjordbruksutskottets betänkande1994/95:JoU11 Lageravgifter på socker och ris (prop.1994/95:43).Anf. 134 ():Fru talman! Utskottets majoritet, som består avsocialdemokrater och vänsterpartister, anser att enlageravgift på socker och ris skall införas. Anledning-en är att prisnivån inom EU ligger betydligt högre änhär i . De anser därför att det finns risk för attimport av ris och socker kan ske i spekulationssyfte.Sverige har enligt artikel 145.2 i anslutningsaktenförbundit sig att på egen bekostnad avveckla varula-ger som är större än vad som kan anses vara normallagring av olika varor . Begreppetnormal lagring har därför definierats för socker ochris. Majoriteten vill fastställa den normala lagringenför dessa livsmedel till 3 ton.Fru talman! Det är en uppseendeväckande okun-nighet som måste ligga till grund för det beslutet. Ennormal lagerhållning måste grundas på det faktiskalager som brukar finnas . Om förslagetskulle vara att ta ett genomsnitt av de lager som fun-nits under t.ex. de , och på så sätt harealistiska underlag för beräkningarna, hade vi åtmins-tone haft en viss förståelse för de tankar som förtsfram.Större delen av det sockerlager som finns i landetbestår av betor. Det är betor som producerats inomlandet, levererats och används för attframställa socker. Enligt uppgift från betodlarnaskulle skatten på lager som överskrider utgöra500 . Det skall sättas i relation till etttotalt försäljningsvärde på . Skat-ten skulle alltså utgöra nästan en tredjedel.En grossist med en årsomsättning på relativt blyg-samma som importerar ris, bönor,linser osv. till främst hälsokosthandeln undrar hur detskall gå för hans företag eftersom han brukar ha ca150-200 ton ris i lager vid tiden för årsskiftet.Vi har blivit kontaktade av många förtvivlade fö-retagare som helt plötsligt drabbas av skattehot som ärförkrossande.Om ni i utskottets majoritet vore logiska skulle niockså föreslå att fettvaruavgiften och förmalningsav-giften skulle restitueras. Hela stärkelseindustrin drab-bas av förluster på ca . Den förlus-ten vill ni socialdemokrater inte kompensera. Detfinns t.ex. importfirmor som drabbas av skatt på risoch dessutom förluster på matolja.Merparten av de lager av socker och ris som finnsi beror på sunda företagsmässiga bedömning-ar och handlingsmönster. Det saknas skäl att avgifts-belägga lager av socker och ris som motsvarar detsom verkligen är normala lagernivåer.Som konsumenter kommer vi alla att drabbas avhöjda priser på socker och ris den 1 januari 1995.Utan lagerskatt skulle prishöjningen med stor sanno-likhet fördröjas och dras ut i tiden. EG-kommissionenhar dessutom fattat beslut om lageravgift på ris. Risetkommer alltså att drabbas av dubbla avgifter.Fru talman! Det är helt förståeligt att det pågårhamstring av socker och ris i Sverige.Ris är ett baslivsmedel som på grund av social-demokraternas agerande kommer att få ett kraftigthöjt pris . Många konsumenter kommerdå antagligen att välja bort riset och i stället äta pastaoch liknande som har ett lägre pris. Konkurrensenkommer att snedvridas på grund av ett politiskt beslut.I betänkandet står det att det bör vara möjligt förJordbruksverket att korrigera uttaget av avgifternamed stöd av punktskattelagens regler om befrielsefrån skatt. Utifrån en principiell synpunkt innebär detatt bevisbördan för att synnerliga skäl föreligger flyt-tas från beskattningsmyndigheten till den enskilde.Det står i strid med generella skatterättsliga principeroch är oacceptabelt i ett civiliserat samhälle.Det lagförslag som betänkandet behandlar är avden beskaffenheten att det borde ha behandlats avLagrådet. Majoriteten har valt att avstyrka dennabegäran för att lagen skall kunna träda i kraft den 31december. Det behövs egentligen bara fem röster föratt besluta om en lagrådsremiss. I utskottet röstade viåtta i oppositionen för en sådan remiss, men majorite-ten valde att köra över oss med hänvisning till 4 kap.10 § andra stycket riksdagsordningen, där det talas omavsevärt men vid ett dröjsmål.Det är beklämmande att majoriteten väljer att fattaett sådant beslut.Med det anförda yrkar jag avslag på utskottetsförslag om lagerskatter på socker och ris och bifall tillreservationen i jordbruksutskottets betänkande nr 5.Anf. 135 ():Fru talman! Jag instämmer i stora delar i det somföregående talare sade. Men jag vill börja med attyrka bifall till reservationen i betänkandet.Jag vill också fästa kammarens uppmärksamhet påatt utskottets minoritet, som ingår i, har be-gärt att Lagrådets yttrande över lagförslaget skallinhämtas. Detta har inte utskottets majoritet - social-demokraterna och vänstern - gått med på, utan manhar avstyrkt vår begäran.Det finns flera skäl av vilka flertalet redan hartagits upp. Men jag vill ändå nämna främst konsumen-terna. Den av den socialdemokratiska regeringenföreslagna lageravgiften innebär kraftiga prishöjning-ar direkt vid nyår, som konsumenten får betala. Detger inte konsumenten någon möjlighet till påverkan.Den enda reaktion som konsumenten kan visa är attinnan nyår köpa in ett hushållslager, dvs. hamstra,och det görs också . kan konsumentenvälja att betala det dyrare priset eller ändra konsum-tionsmönster.Om man inte tar ut denna lageravgift enligt reser-vanternas förslag är det inte säkert att priset på det risoch socker som finns i lager vid EU-inträdet behöverstiga direkt till i affären. Riset har köpts inbilligare och det bör kunna säljas till konsumenten tillett lägre pris än EU-priset.Som vi alla känner till är konsumenten känslig förprishöjningar på baslivsmedel. Handeln måste ju tahänsyn även till detta.Förslaget om en lageravgift är också inkonsek-vent. Det är därför viktigt att understryka att social-demokraterna avstyrker kompensation på varuområ-den där det görs förlust. Där det eventuellt kan blivinster tar man in dem till staten. Jag tycker faktisktatt man får bestämma sig. Det kan ju inte hela tidenvara så att näringen själv får stå för förlusterna medanstaten kammar hem vinsten. Då blir det ingetkvar för näringen.Socialdemokraterna säger sig vilja förhindra spe-kulation, men man beskattar en normal situation. Detär nu lagren av socker är som störst. Det har de varitvid den här tidpunkten också. Detberor helt enkelt på att sockerbetorna just nu har tagitsupp ur , och mylla. Det ärnormalt att sockerbetorna är klara för skörd . Det äringen spekulation.Jag har inte fått den senaste informationen, mensom jag har uppfattat det har EU beslutat om en avgiftpå lager inför EU-inträdet. Detta innebär att en del avdet svenska lagret kommer att åläggas både nationelloch EU-baserad avgift.Utskottsmajoriteten - socialdemokraterna ochvänstern - försökte lösa detta genom att föreslå attJordbruksverket skulle kunna korrigera uttaget avavgifterna. Det finns ingen uttrycklig lagregel om hurkorrigeringen skall ske. Som jag har uppfattat det ärdet mycket tveksamt ur juridisk synvinkel, inte minstmed tanke på att majoriteten inte har velat inhämtaLagrådets yttrande över förslaget.Jag skulle vilja veta om socialdemokraterna harfått något besked om EU-avgiften. Kommer manverkligen låta korrigera uttaget avavgifterna?Fru talman! Socialdemokraternas och vänsternsförslag drabbar konsumenten och producenten. Såvittjag förstår är det också mycket tveksamt ur juridisksynpunkt.Jag yrkar bifall till reservationen.Anf. 136 ():Fru talman! Jag vill liksom föregående talare yrkabifall till reservationen och avslag på propositionenangående lageravgift på socker och ris.För del agerar vi utifrån ett konsu-mentperspektiv. Det har visat sig att i och med inträ-det i EU kommer priserna på många livsmedel att gåupp. Vi menar att den inte skallbidra till att ytterligare spä på bördan för många fa-miljer där baskonsumtionen är en stor del av inkoms-ten. Just ris är en basprodukt, som vi anser att detfinns ett intresse av att hålla priset nere på. Genom attinte införa lageravgiften skulle vi kunna se till attprishöjningen fördröjdes. Det skulle framför allt förbarnfamiljer och många låginkomsttagare vara ettvälkommet beslut.Vi är förvånade över att Socialdemokraterna ochVänsterpartiet som i många andra fall sätter konsu-menternas intressen först inte gör det i det här fallet.Vi kan konstatera att det här är någonting som gårutöver vad EU kräver. skriver att detsvenska förslaget till avgift i vissa avseenden är meralångtgående än vad EU föreskriver. Avgiften tasnämligen ut på lager och inte bara på överlager.Svenska regeringen går alltså längre i att straffasvenska konsumenter än vad EU kräver.Det är intressant att det finns länder som proteste-rar mot det här förslaget. I min hand har jag ett pappersom via ambassaden kommer från ,där man kraftigt protesterar mot införsel av den härskatten. Det är ett papper som fickden . säger:"Consequently we strongly encourage not toadopt this proposal regarding storage fees on rice",dvs. följaktligen uppmanar vi starkt att inteanta detta förslag avseende lageravgifter på ris. Manhänvisar till artikel 2 i och menar att det härstrider mot den GATT-överenskommelse haringått. Det är mycket allvarligt att den svenska rege-ringen nu inför en lageravgift, som uppenbarligenvissa av de länder som vi har en GATT-överenskommelse med uppfattar strider mot GATT.Detta plus att det strider mot svenska konsumentersintressen borde vara tillräckligt för regeringen för attavslå förslaget. Det var inte så bra, och man kan juändra sig.Jag yrkar alltså avslag på förslaget och bifall tillreservationen.Jag vill också fråga jordbruksministern hur mankommer att hantera den här protesten, om vi kallarden så, från . Anser man att det härstrider mot artikel 2 i ?Anf. 137 ():Fru talman! I jordbruksutskottets betänkande nr 11behandlas en proposition som innebär att en särskildlageravgift skall tas ut av den som iår innehar socker eller ris i lager. Avgiften skall tas utpå den del som överstiger , som har sagtshär. Skyldigheten att betala en lageravgift för sockeroch ris bör gälla alla lagerhållare som har lagerkvanti-teter av kommersiell betydelse.Anledningen till att regeringen har lagt fram för-slaget om lageravgifter är att man vill förhindra eneventuell spekulation. När den 1 januari 1995blir medlem i EU kan vi konstatera att prisnivån på risoch socker är betydligt högre i EU-länderna än i Sve-rige. Därför kan alla som har produkter av detta slagta ut ett högre pris. Med andra ord ökar värdet pålagret väsentligt över . Frågan är vem som skallha denna vinst. Skall det danskägda sockerbolaget ochsockerbetsodlarna dela på de miljoner som ett högresockerpris kommer att innebära? Skall t.ex. VårgårdaKvarn ha , vilket blir vinsten meddet nya priset på dess lager av ris? Eller skall statenha dessa pengar? Det är detta frågan gäller.Jag kan inte förstå, eller jag har rättare sagt svå-righeter att förstå, den kritik som framförs och denkatastrofala utmålning som görs. Det är konsumenter-na som får betala, men detta kommer att ske i vilketfall som helst. Det är inte på grund av någon omtankeom konsumenterna som , sockerbetsodlareoch Sockerbolaget har uppvaktat utskottet.