prot · GH0956 · 1994-02-08 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:56Tisdagen den 8 februariKl. 14.001 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 27 januari.2 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 27 januari1993/94:318 av () tilljordbruksministern om Institutionen förhusdjurshygien i Skara:Den veterinärmedicinska fakulteten vid Sverigeslantbruksuniversitet, SLU, har beslutat i skall läggasner och flyttas till . Det motiv man anför äratt spara pengar. skall inom kortfatta beslut i frågan.En sådan omlokalisering skulle få många negativakonsekvenser. Det man eventuellt sparar i pengarförloras om i andra sammanhang.Försämringar i undervisningen av blivandeveterinärer är uppenbar. Man förlorar viktig ochunik kompetens inom forskningen omhusdjurshygien och om djurens beteende. ärviktigt för kontakten mellan utbildning ochforskning och den praktiska djurskötseln. I på nära håll kontakt med ett rikturval djurbesättningar med olika djur ochinriktning. i Skarahar ett stort internationellt förtroende, även detriskerar man att tappa vid en nedläggning i Skara.Med anledning av vad jag här anfört vill jag ställaföljande fråga:Vad avser jordbruksministern vidtaga för åtgärd föratt behålla verksamheten i ?1993/94:319 av () tilljustitieministern om kriminalisering av ut- ochinförsel av barnpornografi:Är justitieministern beredd att kriminalisera ut-och införsel av barnpornografi?den 2 februari1993/94:320 av () tillnäringsministern om avtalet mellan staten och ABKinnevik:I ett tilläggsavtal till det avtal som i samband medstålkrisen ingicks mellan staten och bl.a. FagerstaAB, numera ,delades medlen upp mellan bildarna avBruksinvest. Förutsättningen var att deursprungliga tankarna om att stimulerasysselsättningen på bruksorterna alltjämt skullegälla.Vilka åtgärder har näringsministern vidtagit elleravser att vidta för att följa upp att avtalet mellanstaten och AB () fullföljspå sådant sätt att sysselsättningen stimuleras i förstahand i och ?1993/94:321 av () tillkommunikationsministern om avgifterna förMälarsjöfarten:Nya skeppsmätningsregler gäller numera.Ommätningar av fartygen riskerar att kraftigt höjaavgifterna för Mälarsjöfarten, eftersom de nyamätvärdena påverkar avgifterna. Tekniskt sett bliralltså ett fartyg plötsligen ''större'' och skall därmedbetala högre avgifter. Särskilt kan detta drabbalinjetrafiken. Beräkningar med nu befintliga fartygsom utgångspunkt visar på höjningar av fyr- ochbåkavgifterna med och lotsavgifterna medca . Att detta slår hårt mot trafiken säger sigsjälvt. Det kan också göra det omöjligt att utnyttjaden kapacitet som den ombyggda Södertäljebronsäkerställer, liksom den pågående utbyggnaden avkanalens kapacitet. Om gods flyttas från båt tilllastbil får det negativa miljökonsekvenser.Är kommunikationsministern beredd att vidtasådana åtgärder att den av mig påtaladeavgiftshöjningen inte genomförs?1993/94:322 av () tillarbetsmarknadsministern om sysselsättningen iKarlstads kommun:Sedan ca 30 år tillbaka i tiden har företagetKarlstadplattan bedrivit verksamhet i inomKarlstads kommun med tillverkning av spånplattor.Verksamheten startades med hjälp av statligastödåtgärder och har bytt ägare vid två tillfällen.Lokaliseringen tillkom ursprungligen i syfte attförstärka minskad industrisysselsättning i ,som tyvärr därefter har drabbats av neddragningarvid sitt största företag , vilketminskat från ca 900anställda till ca 150.Några år tidigare hade denna del av ävendrabbats av nedläggning av Massafabrik.Därför sågs nyetablering av Karlstadplattan som etthopp för sysselsättning i . Nuhar de nuvarande ägarna meddelat att de planerarnedläggning för att flytta verksamheten till annanort.Med anledning av dessa nedläggningsplaner vill jaghärmed rikta följande fråga tillarbetsmarknadsministern:Vilka konkreta initiativ avserarbetsmarknadsministern vidta i anledning avaviserad nedläggning av AB Nya Karlstadplattan?1993/94:323 av () tillnäringsministern om SSAB:Näringsministern har ofta föreslagit utförsäljningav statliga företag. Som argument harnäringsministern ofta hävdat att staten inte skullevara en bra ägare av företagen. såldesförsvarsföretaget till underkurs. Expressenhade följande rubrik : Statenförlorar 500 miljoner.Nu skriver : 1,7 miljarder delas utav statens pengar.Näringsministern har därmed bidragit till att 2,2miljarder kronor överförts från staten till de nyaaktieägarna i och näringsministern att, liksom vidprivatiseringen av , även i fortsättningen videventuell utförsäljning av statliga företag realiseramedborgarnas gemensamma tillgångar tillunderpris?1993/94:324 av () tillnäringsministern om SSAB:Försäljningen av SSAB-optioner var en mycketdålig affär för staten. Värdet har stigit till detdubbla nu när de skall lösas in. Man kan på godagrunder befara att samma sak händer i sambandmed den planerade utförsäljningen avASSIDomän, ett företag som ännu inte är bildat.Har näringsministern lärt sig något av den dåligaSSAB-affären?1993/94:325 av () tillnäringsministern om SSAB:När näringsministern presenterade förslaget tillutförsäljning av kritiserades förslagetmycket hårt. Affären konstruerades på ett sätt såatt de som tilldelades köpoptioner inte kundeförlora, bara vinna! Priset på dessa köpoptionermotsvarar nästan bara hälften av börsvärdet.Varför satte näringsministern priset till bara hälftenav det verkliga värdet på ?1993/94:326 av () tillnäringsministern om SSAB:Tack Per! Så skrev den 18 januariinför utbytet av köpoptioner mot aktier i störste vinnaren är investmentbolagetIndustrivärlden som kommer att tjäna ca 320miljoner kronor på denna privatisering. Totaltberäknas de som kan byta ut sina köpoptioneratt få en kraftigt ökad förmögenhet.Kan näringsministern redovisa hur mycket statenoch därigenom skattebetalarna har gått miste om iförmögenhetsökning genom privatiseringen avSSAB?1993/94:327 av () tillnäringsministern om SSAB:Inom det privata näringslivet händer det av och tillatt företagen säljer ut delar av företaget. ärdet något dotterbolag som placeras på börsen.Detta sker oftast för att få in nytt kapital tillföretagen.Om ett börsnoterat företag hade genomfört enförsäljning på samma villkor som staten tillämpatvid försäljningen av skulle det inte ha ansettssom professionellt.Vilka var näringsministerns motiv för att tillämpaandra principer vid försäljningen av ?1993/94:328 av () tillnäringsministern om SSAB:Näringsministern var naturligtvis medveten om attdet pris som köpoptionerna vid privatiseringen avSSAB åsattes var lågt för att locka placerare attköpa optioner. En rabatt brukar också vara vanligvid denna typ av utförsäljningar.Vilket underlag låg till grund för regeringensbedömning av privatiseringsrabatten?1993/94:329 av () till näringsministernom SSAB:Näringsministern har ofta anfört att privatiseringarav våra gemensamma tillgångar -- de statligaföretagen -- skulle ge ökat företagande och merinvesteringar. De som fick möjlighet att köpaoptioner i kan nu byta ut dessa mot aktier,vilket beräknas ge dessa institutioner ochprivatpersoner en present från statskassan på 1,7miljarder kronor.Vill näringsministern redovisa på vilket sättNorrbotten kommer att få ökat företagande ochmer investeringar genom privatiseringen av ?1993/94:330 av () tillnäringsministern om SSAB:När skulle säljas ut skedde detta till tregrupper. Det var till svenska institutioner,privatpersoner och utländska institutioner vilkaerhöll 1,5 miljoner optioner. Vem som äger dessaoptioner är okänt för svenska folket, mennäringsministern bör veta vilka dessa utländskaplacerare är som tjänar drygt 140 miljonerkronor.Vilka utländska institutioner har tjänat 140miljoner kronor på denna försäljning?den 4 februari1993/94:331 av () tilljustitieministern om hjälp till brottsoffer:Åtskilliga åtgärder kommer att vidtas för att hjälpade människor som utsatts för våldsbrott. Bl.a. harregeringen givit en särskild utredare i uppdrag attmed utgångspunkt i en översyn avBrottsskadenämndens organisation, lednings- ocharbetsformer lämna förslag till organisation m.m.av en myndighet med ett övergripande ansvar förbrottsofferfrågor. Denna myndighet skall bl.a.handlägga frågor om bidrag ur en brottsofferfondoch ärenden om ersättning enligt brottsskadelagen.En grupp som dock ofta glöms bort är allasmåföretagare som år utsätts för brott iform av skadegörelse och stöld. Ett exempel ärfamiljen som har haft ca 200inbrott i sitt företag. Den förlust som uppstått tillföljd av brotten uppgår till 1,3 miljoner kronor.Självrisken i dessa sammanhang är hög,möjligheten att få rättshjälp nästan obefintlig.Egna vaktinsatser blir ofta den enda lösningen,något som i längden är ohållbart.Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för atthjälpa denna grupp av brottsoffer?1993/94:332 av () till kulturministernom utlänningslagens åldersgräns:I hålls en asylsökande 16-åring inlåst i enpoliscell . I sitter enasylsökande 17-åring inlåst i häktet sedan början avseptember. Just nu vårdas han på häktetssjukavdelning efter ett självmordsförsök.Vänsterpartiet har motionerat om attutlänningslagens åldersgräns för vem som skallräknas som barn skall höjas från 16 till 18 år.Härigenom skulle överensstämmelse uppnås medbarnkonventionens åldersgräns och dennaomänskliga behandling av barn mellan 16 och 18 årupphöra.Jag vill därför fråga:Är regeringen beredd att vidta åtgärder för attsnabbt ändra åldersgränsen för vem som skall ansessom barn i utlänningslagen från 16 till ?1993/94:333 av i (m) tillcivilministern om gåvor till statsanställda med 30års tjänst:Statsanställda kan inte få välja ett presentkortmotsvarande värdet på den klocka, medalj ellerkonstglas som erhålles av arbetsgivaren efter 30 årstjänst.Detta besked har erhållit avregeringen. Förbundet har, baserat på ettkongressbeslut , bett regeringen att jubilarerskall kunna välja ett presentkort i de fall ett sådantuppfattas som mera värdefullt för mottagaren än deovan nämnda alternativen. Men regeringen villtydligen inte alltid verka för ökad valfrihet inomstaten, även om så borde varit fallet eftergenomläsning av de fyra i regeringen ingåendepartiernas program.Vilka åtgärder är statsrådet beredd att medverkatill i syfte att öka valfriheten avseende gåvor tillstatsanställda med tjänst?1993/94:334 av () till miljöministernom boendemiljön vid Malmens flygplats iLinköping:I mitten av 80-talet lokaliserades en andraarméflygbataljon till i Linköpingskommun. Eftersom miljöstörningar frånhelikopterflygningar befarades miljöprövadeslokaliseringen av ().Sedan dess har såväl enskilda som organisationertill KN framfört klagomål på buller, oacceptabeltnedfall och avvikelser från de gränsområden förflygverksamheten som KN fastställt för Malmensflygplats. har Koncessionsnämndenbeviljat tillstånd till ytterligare flygverksamhetavseende provflygning av JAS-Gripen. Högst 40flygrörelser skall tillåtas. Men en nyansökan om betydligt fler flygrörelser förbereds.Miljöproblemen vid Malmens flygplats där främstbostadsområdena Jägarvallen, och Malmslättberörs skulle kunna lösas om flygverksamhetenflyttades till flygplatsen i därflygflottiljen F 6 är under nedläggning.Jag vill därför fråga miljöministern:Är miljöministern beredd att ta några initiativ föratt boendemiljön intill iLinköping skall förbättras?den 8 februari1993/94:335 av () tilljustitieministern om barns rätt till umgänge medfar- och morföräldrar:Bland de 120 000 barn i med bristandefaderskontakt döljer sig minst lika mångafarföräldrar eller andra närstående som kanförvägras träffa sina barnbarn.Barns intresse av att träffa och umgås med mor- ochfarföräldrar är inte till fullo tillgodosett i dennuvarande lagstiftningen. harendast i tre fall fört moroch farföräldrars talan,enligt 6 kap. 15 § . Denna paragrafslår fast att om barnets vårdnadshavare motsättersig det umgänge som begärs av någon annan än enförälder skall rätten besluta, på talan avsocialnämnden, om umgänge efter vad som är bästför barnet.Eftersom det kan finnas en konflikt mellan barnetsvårdnadshavare och andra närstående till barnetutsätts barn i fall där barnet förvägras att träffa sinamor- eller farföräldrar för en nedbrytandelojalitetskonflikt. Den nuvarande lagstiftningenmåste anses som otillräcklig för att reglera intressentill förmån för barnets bästa.Avser statsrådet vidta åtgärder för att komma tillrätta med problemet?3 § Svar på fråga 1993/94:323 om SSABAnf. 1 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagavser att i fortsättningen realisera medborgarnasgemensamma tillgångar till underpris.Ingvar fråga har formen av ett påstående,som jag bestämt vill tillbakavisa. Min uppfattningär att såväl staten som de som utnyttjar sinaköprätter i har gjort en god affär.Men allra viktigast är, enligt min och regeringensuppfattning, att privatiseringen av har varitbra för företaget och av avgörande betydelse fördess framtid.Om påståenden hade varit riktiga,skulle än allvarligare kritik ha kunnat riktas motden tidigare regering han själv ledde för att densålde ut statens till ännu lägre pris.År 1986 sålde den dåvarande regeringen underIngvar ledning en tredjedel av aktierna iSSAB till ett antal institutioner och storföretag.Priset sattes då till 55 kr.År 1989 lät den dåvarande regeringen statentillsammans med dessa institutioner sälja drygt23 % av aktierna i bolaget på aktiemarknaden,varefter aktierna noterades på Stockholmsfondbörs. Priset sattes då till . Några månaderdärefter noterades aktien till ca . Under år1990 föll kursen kontinuerligt och nådde sin hittillslägsta nivå, kring 70-kronorsstrecket, vid årsskiftet1990/91.I maj månad år 1992 erbjöd staten 126 000 s.k.SSAB-paket, motsvarande av aktierna ibolaget. Varje paket bestod av en statsobligationsamt 100 köprätter berättigande till köp av likamånga tillett pris av per aktie. Ett stort antalprivatpersoner, anställda och institutionertecknade sig för SSAB-paketen. I samband mederbjudandet noterades aktien påStockholmsbörsen kring drygt 150 kr.Strax efter SSAB-erbjudandet inleddes ettkursfall för , som i november månadhade fallit ner till strax . I slutet av år1992 inleddes en uppgång i aktiekursen. Så sentsom pendlade kursen mellan150 och , och många förutspådde då attstatens köprätter inte skulle komma att utnyttjas.Därefter har kursen stigit till dagens nivå straxovanför 300 kr.Genom SSAB-erbjudandet kan statenavyttra sin dominerande aktiepost i bolaget till ettpris per aktie som överstiger den kurs aktien harvarit noterad till under ca av de totalt 4,5 ården har varit börsnoterad.I samband med privatiseringen har SSAButvecklats från att ha varit ett statligt krisföretag tillatt bli ett av mest effektiva stålföretag.Däri ligger den största och viktigaste nyttan förstaten, skattebetalarna, de anställda och densvenska ekonomin.Det har bl.a. inneburit att inte längredrabbas lika hårt av de strafftullar som deamerikanska myndigheterna lägger på produkterfrån andra europeiska stålföretag med fortsattstatligt ägande. Flera av dessa företag står idagsläget inför behov av ytterligare stöd avmiljardstorlek. Alternativt hotas många av dem avnedläggning.Därför tycker jag att vi skall glädjas åt och varastolta över att har klarat sig så bra ikonkurrensen sedan företaget har privatiserats.Det har varit en bra affär för alla parter, och det ärett utmärkt exempel på varför det är så viktigt attstaten privatiserar sitt ägande i kommersiella,konkurrensutsatta företag.Det mycket stora intresse som inte minstallmänheten visat för de privatiseringar som hittillsgenomförts bådar gott inför introduktionen av denförsta riktiga folkaktien AssiDomän om en månad.Anf. 2 ():Fru talman! Denna fråga har ett stort principielltintresse, eftersom Per har deklareratatt han vill sälja allt utom nationalparkerna. PerWesterberg är mycket positiv till de privataintressena, men jag konstaterar att i alla fall den delav som ligger inom verkligen intehade kommit till stånd, än mindre hade kunnatfortsätta att verka, om inte staten hade tagit sittansvar.I det här aktuella fallet, med utförsäljningen avSSAB, tog staten på sig riskerna. Eventuella vinsterkammar köparna däremot hem helt och hållet. Ochvilka är köpare, Per ? Det är intearbetslösa, inte sjuka, inte gamla människor, utandet är de i dagens samhälle som redan har det bra.De som har råd har kunnat satsa och har kunnatgöra det helt riskfritt.Detta innebär att våra gemensamma tillgångar,skattebetalarnas tillgångar, reas och att vi förlorarförmögenhet. Det görs av ideologiska skäl. I dethär fallet kostar det samhället 1,7 miljarder kronor.När vi skär ner på det ena efter det andra, somdrabbar människor mycket hårt, har man råd att ge1,till denna grupp aktieägareoch förmögenhetsägare. Jag vet att Per Westerbergväl känner den gruppens förhållanden, men hankänner uppenbarligen inte alls till hur vanligamänniskor har det.Jag vill då fråga: Är det rimligt att staten i realitetenbetalar priset på en lott och att innehavaren avlotten tar hem hela vinsten?Anf. 3 Näringsminister ():Fru talman! Först vill jag konstatera att den härregeringen är en amatör på att sälja billigt, jämförtmed den gamla regeringen under första regeringprivatiserade delar av har kursen nästanfördubblats . Vi har alltså inte dåligtsamvete i detta fall.Vi har även sett att resultatet i harstarkt stegrats . Manhar undgått en stor del av diskussionen omstrafftullar i , i och med att man nu klart kanpåvisa att det är ett privat företag, som agerar påstrikt kommersiell grund.När vi sålde våra köprätter till varkursen nere på en relativt låg nivå. Av det diagramsom jag har här framgår det tydligt att kursen hargått upp och ner , i och med attdet är fråga om att aktier är en riskplacering.Det finns anledning att i detta sammanhang noteraatt de arbetslösa och de som bor i harmycket stor glädje av att är ett starktframgångsrikt företag, som har förmåga attexpandera, och att även den expansionen,rationaliseringen och vinstförbättringen faktiskthar kommit -- det skall jag gärna erkänna -- efterden första delprivatiseringen av 1986 och1987.Det finns också anledning att notera attIngvar partikamrat så sentsom i slog vad medmig om en flaska om att ingen någonsinskulle utnyttja köprätterna i . Han troddealdrig att aktien skulle kunna gå upp. Det är ett braexempel på riskplacering.Anf. 4 ():Fru talman! Norrbottningarna vet att det är tackvare statliga insatser som vi har ett näringsliv överhuvud taget i . Det är inteprivatiseringen som har drivit upp ,utan det är att under en lång följd av år,mycket tidigare än andra stålbolag i världen,företog rationaliseringar, med staten somhuvuddelägare.Men, Per , gå inte ifrån dengrundläggande frågan: Skall ni i fortsättningen säljaut statliga företag på det sättet att staten tar riskenom kursen går ner medan innehavarna avoptionerna tar hem hela vinsten om kursen gårupp? Det är fullständigt orimligt att staten betalarkostnaden för medan vinsten tillfallerinnehavaren av . Detta är att gynna demänniskor i samhället som redan har det bra.Anf. 5 Näringsminister ():Fru talman! Detta är inte att gynna de människor isamhället som har det bra. Detta är att gynna ett förSverige mycket viktigt företag med namnet . Närmare hälften av de anställda har velatvåga sina sparpengar för att stärka bolagets framtidgenom att bli delägare i bolaget.Vi har använt oss av en metod att sälja aktierna iSvenskt , som har kunnat inbringa ett pristre gånger så högt som det pris som 1986/87, vilket är en ganska bra förräntning.Detta har vi kunnat göra så, att vi har kunnat fåpengarna då börsen stod lågt ochdet var mycket stora svårigheter för många bolag.Därmed har vi gjort det hela till en bra affär såvälför skattebetalarna som för dem som har köpt ochi synnerhet för bolaget . Det ärviktigt att det går bra för det bolaget och att det kanutvecklas.Anf. 6 ():Fru talman! Per påstår alltså att det varen bra affär för staten att man sålde ut till ett värdesom låg 1,7 miljarder under aktiernas värde näroptionerna kunde inlösas. Är det en bra affär, dåförstår jag att ser ut som det gör under denborgerliga regeringen.Sedan har Per trots allt inte svarat påmin fråga, nämligen: Avser näringsministern att vidfortsatt utförsäljning av statliga tillgångar påsamma sätt som vid utförsäljningen av låtastaten ta alla risker medan de som har råd att köpafår ta möjliga vinster? Är detta rimligt i ett läge dåvi har ett budgetunderskott på hundratals miljarderkronor?Anf. 7 Näringsminister ():Fru talman! Det är ett ansvarsfullt sätt att säljaaktier så, att det blir ett bra resultat för bolaget ochför de anställda. Som kursdiagrammet väl visarförstår jag att var nöjd när närmarehälften av de anställda första gången köpte aktier iSSAB under regeringstid för 140kronor, vilka sedan gick ner till . Då hadestaten vunnit. Småspararna och de anställda hadeförlorat. Det var ingen bra privatisering vare sig förSSAB, för de anställda eller för någon annan.Vi vill genomföra ansvarsfulla privatiseringar där vifår bra betalt. Vi har fått mer betalt föraktierna i än vad de var värda vid dentidpunkt då avsluten gjordes . De somhar velat satsa pengar, småspararna, har ocksåkunnat få sin del liksom de anställda som har gjortbetydande uppoffringar. Dessutom har bolagetutvecklats mycket starkt . Jag är glad föratt går bra och därmed över att kursen ärbra. Det finns ingen anledning för någon att varaledsen.Anf. 8 ():Fru talman! Vilka tror Per har råd attköpa dessa optioner? Tror han att det är dearbetslösa? Tror han att det är de som har fått sänktsjukersättning? Tror han att det är de barnfamiljersom nätt och jämt får ihop till hyran? Nej, det ären liten priviligierad grupp, som inte tar någon somhelst risk. Och man tar hem vinsterna som ärmycket stora i det här fallet.Då har jag ställt frågan: Tänker ni fortsätta på denhär vägen? Men på den grundläggande frågansvarar inte Per . Det tycker jag äravslöjande. Och med detta ber jag att få tacka försvaren som avslöjar vilken orimligfördelningspolitik som den borgerliga regeringenstår för. Det är inte vanliga människor som nirepresenterar utan det är en alldeles speciell gruppi samhället, en priviligierad grupp.Anf. 9 Näringsminister ():Fru talman! Jag noterar att sedan sålde ut aktier i har kursen stegratsmed upp till i genomsnitt . Man såldedå ut till stora institutioner och stora företag. Visålde i huvudsak ut till den breda svenskaallmänheten av småsparare. Närmare hälften av deanställda i köpte aktier. Jag tycker att det ärbra att det finns anställda som är beredda att ta sittansvar.Dessa köprätter gick så sent som för ett drygt årsedan att köpa till ett så lågt pris som perstyck, om man så önskade. Så sent som föregåendesommar låg värdet på per styck. Det harfunnits möjlighet för alla att kunna köpa.Resultatet har blivit lyckosamt för företaget somhar kunnat vara starkare i förhandlingarna påUSA-marknaden. Det har resulterat i brarationaliseringar och kommersiellt beslutsfattande.Det har gett bra resultat för dem som vågade satsasina sparpengar. Och som sagt: Svenska staten denna privatisering fått så mycketbetalt per aktie jämfört med när till de stora.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på frågorna 1993/94:324, 325, 326, 327,328, 329 och 330 om SSABAnf. 10 Näringsminister ():Fru talman! , , , och har på olika sätt frågat mig om prissättningenvid försäljningen av SSAB-optioner. bett mig redovisa på vilket sätt Norrbottenkommer att få ökat företagande och merinvesteringar genom privatiseringen av SSAB.Birgitta har frågat mig vilka utländskainstitutioner som har tjänat pådenna utförsäljning. Jag besvarar frågorna i ettsammanhang.Som svar på , , , och frågor vill jag först framhålla att såväl statensom de som utnyttjar sina köprätter i SSABenligt min uppfattning har gjort en god affär.Att som frågeställarna tala om en dålig affär förstaten, prissättning till halva värdet,förmögenhetsförlust för skattebetalarna,oprofessionell hantering etc. är enligt min meningdjupt osakligt. Frågeställarna tycks närmast hainspirerats av kvällspress som har dragit liknandeslutsatser.