prot · GH09117 · 1994-06-03 00:00:00 — I huvudsak har också gymnasiereformengenomförts enligt de ursprungliga intentionerna.Regeringsskiftet 1991 skapade dock osäkerhet ilandets kommuner om genomförandet, och ettantal elever kom alldeles i onödan att få en mindretidsenlig utbildning.Ett antal förändringar har dock gjorts. Från vår sidahar vi kritiserat metoden att genomföra denkursutformade gymnasieskolan. Det är därförangeläget att konstatera att vi har fått till stånd enarbetsgrupp som skall följa införandet av enkursutformad gymnasieskola.Regeringen införde en nylärlingsutbildning med bara begränsat ansvar förskolan. Detta skedde trots att det redan fanns enväl fungerande lärlingsutbildning. Av Skolverketsrapport av skolan kan man nu se att den nyalärlingsutbildningen i stort sett försvunnit ellersnarare aldrig kommit till stånd. Den nyalärlingsutbildningen har blivit ett misslyckande.Regeringen måste därför belysa effekterna av denminskade lärlingsutbildningen och ge möjlighetertill nya ställningstaganden.Låt mig avslutningsvis peka på vår oro föreffekterna av nedskärningen av undervisningen ihemspråk och svenska som andraspråk ikommunerna liksom beslutet att det inte skallfinnas någon kursplan i svenska som andraspråk.Regeringen måste se till att invandrarelever ges degoda kunskaper i svenska språket som behövs föratt säkra deras möjligheter till bra studieresultat.Herr talman! Svenska skolelevers skolresultat harvarit goda vid internationella jämförelser. Detgäller framför allt läsning och skrivning liksomnaturorienterande ämnen, främmande språk ochsamhällskunskap. På andra områden är resultateninte fullt så goda.Det är viktigt att de beslut som vi politiker fattarbidrar till en positiv utveckling i skolan. Denborgerliga skolpolitiken leder på många områdenbort från den skola som vi i stort har kunnat varastolta över. I stället för att rätta till orättvisor ochbrister som finns fattas beslut som leder till ensämre och mer orättvis skola.Vi socialdemokrater vill fortsätta en konstruktivreformering av skolan till gagn för alla elever.Herr talman! kommer i ett senareinlägg att ta upp ytterligare frågor som behandlas idetta betänkande. Jag vill för min del konstatera attSocialdemokraterna naturligtvis står bakomsamtliga s-reservationer i betänkandet men nöjermig med att yrka bifall till reservationerna 1, 7 och9.Anf. 129 ():Herr talman! Jag vill inleda mitt anförande med attrikta ett tack till Hans Nyhage, ,och fördessa år vi haft tillsammans i utbildningsutskottet.Det har varit ett givande och ett tagande. Det harpå det hela taget varit en trivsam tillvaro vi hafttillsammans.Jag vill också rikta ett stort och varmt tack tillutskottets personal för den kompetens och denvärme som alltid har mött mig och alla de andra ivårt gemensamma arbete för beredningen avärendena i kammaren. Tack skall ni ha allihop.Herr talman! Jag har fogat en meningsyttring tilldetta betänkande. Jag står naturligtvis bakom den,men jag nöjer mig med att yrka bifall tillmeningsyttringen vad avser mom. 1 och 2.Jag och har kritiseratsoch ifrågasatts i olika utbildningspolitiska debatternär vi har sagt att det inte är säkert att valfrihetenhar så gyllene kanter som framhävs, framför alltfrån sida.Vi har i debatten sagt: Valfrihet från vad? I går fick vi , Ds 1994:72,som har analyserat valfriheten inom skolan. Manhar sett på konsekvenser för kostnader, resultat ochsegregation.Vi i har sagt att det finns en ökadsegregation inom det svenska skolväsendet. I tiderav knappa ekonomiska resurser leder dennavalfrihet förmodligen till en ökad segregering. Närvi varit ute och besökt olika skolor i olikakommuner har det funnits tydligatendenser till både social och kunskapsmässigsegregation.Det har naturligtvis inte enbart berott påutbildningspolitiken. Det måste jag säga omsanningen skall fram. Men den segregation somskett inom verksamheten i skolan har givetvispåskyndats av den utbildningspolitik som har förtsunder de senaste tre åren.I denna rapport går man igenom olika mål förskolpolitiken. Man har tagit upp ökad variation,förbättrad inlärning, likvärdiga resultat,gemensamma kunskaper och värderingar, ökadkostnadseffektivitet och undvikande avsegregation.Man har fattat beslut om ökade befogenheter förskolledare, åtgärder för att underlätta val, utökadinformation om uppnådda resultat, ersättningenper elev och dess nivå, rätten att fritt ta utskolavgifter och ökade bidrag till friskolor m.m.Fyra av dessa sex åtgärder leder till ökadsegregation. Det är ett resultat och en situation somborde mana till eftertanke.Herr talman! mötte vi härutanför på elever och lärare idemonstrationer mot de nedskärningar som dendåvarande regeringen var beredd att rikta motskolan.En majoritet i utbildningsutskott togdessa protester och demonstrationer på allvar. Vigick ut och mötte dessa lärare och elever, och viändrade i beslut så att vi återförderesurser till skolan. Jag önskar attutbildningsutskottet hade kunnat gjort samma sakunder denna vårriksdag. Ute i skolorna ökarkraven på åtgärder mot den ökade segregeringen.Herr talman! Jag tycker att det är tråkigt att intestatsrådet är här vid detta debattillfälle. Honhar vid upprepade tillfällen i svar på frågor som jagoch andra har ställt till henne och iinterpellationsdebatter sagt att hon håller på attgöra en utvärdering och utarbeta förslag tillåtgärder när det gäller den ökade segregeringen iskolan. Men vi har ännu inte sett en tillstymmelsetill åtgärder från departementets sida.Detta är allvarligt. Det drabbar inte bara kvaliteteni undervisningen. Det innebär inte enbart ettförslösande av de resurser som finns, inte bara destatsbidrag eller medel som delas ut på skolansområde, utan också lärare och elever. Det är detkapitalet jag avser. Det är det kapital vi har iSverige som är viktigast av allt.Det är viktigt att en ny majoritet efter höstens valtar itu med detta, och här vänder jag mig till JanBjörkman. Jag instämmer i huvudsak i den kritiksom riktar mot den fördautbildningspolitiken. Men jag tror också att det ärmycket viktigt för hela skolsverige att vi kan talaom vilka åtgärder vi är beredda att med så bredpolitisk majoritet i kammaren vidta mot denegativa utvecklingstendenser vi ser på skolansområde.Vi i har därför återigen i en motionmed anledning av denna skrivelse omskolutveckligen föreslagit ettkvalitetssäkringsprogram för skolan. Det vore enmycket positiv signal om vi från ,Socialdemokraterna och kanske något mer partikunde gå ut med det förslaget nu införskolavslutningen, och att vi är beredda att efterhöstens val arbeta för ett kvalitetssäkringsprogram.Ett sådant program skulle kunna innehålla att viåterinför sektorsbidraget till skolan. Det betyderinte att vi går in och detaljstyr. Det betyder att vitydliggör det nationella, politiska och demokratiskaansvaret för skolpolitiken.Programmet bör innehålla en bestämmelse om attvi helst inte vill se fler än 25 elever i varje klass. Detär ett gammalt folkpartikrav som jag ser allanledning att stödja, men det kanske inte numerafinns ett sådant krav. Om det är fallet är det nu ettvänsterpartikrav.Vi var tidigare överens om stimulansbidrag för attåtgärda arbetsmiljön i skolan, , att visäger nej till avgiftsbeläggning i skolan, att vi satsarpå en ökad och förbättrad vuxenutbildning samt attvi avskaffar den s.k. skolpengen och i stället ser tillatt de medel som skolan skall ha blir merbehovsorienterade.En sådan signal ut till skolsverige skulle ge skolornaarbetsro. Det skulle också ge dem en dos entusiasmför att utveckla sitt arbete inom den så viktigaskolan. Låt oss återupprätta den goda skolan.Jag ställer frågan till : Är ni frånSocialdemokraternas sida beredda att efter höstensval, och också ge besked nu i valrörelsen, läggafram ett kvalitetsprogram för skolan, om vi kanbilda majoritet i denna kammare efterriksdagsvalet?Herr talman! Det finns en rad beslut som vi fattatpå skolans område under dessa tre år.När det gäller valfriheten finns det ett avsnitt somjag vill beröra litet grand. Det gäller de ökadeämnesvalen inom . Vi i Vänsterpartiethar biträtt en sådan utveckling. Framför allt har vitalat för större möjligheter att studera språk igrundskolan. Men jag skall erkänna, herr talman,att jag börjar tveka när jag ser vilka effekter det får.En orolig pappa från ringde till mig i gåroch berättade att nu skall barnen börja studeratyska i årskurs sex. Det betyder att skolorna iNykroppa, Persberg, Brattfors, ochLångban riskerar att läggas ner. Barnen skall alltsåköras in till skolan i centralorten . Fördessa barn finns det inga reella valmöjligheter.När vi fattar beslut om förändringar i skolan, t.ex.utökade språkval, måste vi i riksdag och regeringfölja upp detta med de resurser som också behövsför att de skall kunna träda i kraft på ett likvärdigtsätt för alla elever överallt i , i ,Brattfors, och . Det är viktigt.Kritiken drabbar också mig själv ochVänsterpartiet.Anf. 130 HANS NYHAGE (m):Herr talman! Det finns åtskilliga möjligheter attpolemisera med med anledning avde många överdrifter och den svartmålning som jagtycker att han gjorde sig skyldig till i sitt anförande.Jag avstår emellertid från att göra detta, i varje fallnu, och håller mig till mitt egetinledningsanförande. I det vill jag beröra några avde viktiga frågor som berörs i regeringensutvecklingsplan.I skrivelsen rörande utvecklingsplan förskolväsendet redogör regeringen för detreformarbete som ägt rum under senare år.Regeringen beskriver detta i tre steg. Det första harvarit att genom avreglering och frigörelseåstadkomma förnyelse, kreativitet och mångfald.Den statliga detaljstyrningen har begränsats ochändrats till att staten sätter upp de långsiktigamålen för utbildningsväsendet medankommunerna har ansvar och frihet att genomföraverksamheten på det sätt som man där anser varamest ändamålsenligt.Det andra steget gäller drivkraften för förnyelse.En betydande valfrihet har genomförts på skolansområde såväl vad gäller val inom skolan som mellanskolor. Även detta innebär ett ökat ansvar och envidgad frihet för dem som närmast berörs avverksamheten.Det tredje steget, slutligen, är att genom deändrade och nya möjligheterna skapa ett välfungerande informations- och utvärderingssystem.En viktig uppgift för alla som verkar inomskolväsendet blir att införa de nya måldokumenten ochbetygssystemen i skolan. De nya läroplanernainnebär stora möjligheter till lokal skolutveckling.I skrivelsen lyfter regeringen fram viktiga frågorsom den avser att arbeta med de närmaste åren.Det handlar om inriktningen av skolans inre liv.När vi nu går från en regelstyrd till en målstyrdskola är det viktigt att vi har ett utvärderingssystemsom fungerar på ett bra sätt. Vi får bara intemisslyckas i det avseendet.Genom en målstyrd skola skapar vi förutsättningarför att skolan skall bli en lärande organisation, däranalyser av resultat och utfall ligger till grund för enkontinuerlig utveckling och förbättring. I detsammanhanget vill jag påpeka vikten av att allaskolans intressenter skall kunna studera ochbedöma resulten och utfallen så att vi når bättreresultat.Herr talman! Den nationella utvärdering somSkolverket genomfört visar att den svenska skolanger de flesta elever goda basfärdigheter. Elevernaär duktiga på att läsa och skriva samt i muntligframställning. Det gäller också språk, och dåframför allt engelska.Men det finns också en annan bild, som visar påbrister när det gäller elevernas förmåga att sesamband och att självständigt lösa problem genomatt tillämpa sina kunskaper. Utvärderingen visarockså att en stor grupp elever har svaga kunskaperi matematik. Detta är naturligtvis bekymmersamtoch måste bli föremål för speciella insatser.Utvärderingen vittnar även om attkatederundervisningen alltjämt är den vanligasteundervisningsformen, särskilt på högstadiet,medan grupparbete och undersökande arbeteförekommer mer sporadiskt. Det är nu viktigt ute på skolorna stimulerar den pedagogiskadebatten för att utveckla elevaktiva arbetsformer iskolan.Socialdemokraterna talar ofta om att regeringennedrustar skolan, skapar en segregerad skola ochsatsar alltför mycket på fristående skolor. Detta ärvåldsamma överdrifter. Låt oss komma ihåg attunder en period steg lärartätheten istort sett . Det berodde dock snarare påminskade elevkullar än på medvetna prioriteringar.Sverige har alltjämt en internationellt sett höglärartäthet. ökadeklassmedeltalet från 21,8 elever till 22,1, alltså med0,3. Lärartätheten minskade samtidigtgenomsnittligt från 8,5 till 8,3 lärare per hundraelever, alltså med 0,2.Vi kan konstatera att är det land där detotala utbildningskostnaderna i ochgymnasieskolan är högst, av BNP. Detgår alltså inte att tala om någon nedrustning.Herr talman! framhåller attuppföljnings- och utvärderingsverksamheten är ensvag länk i kommunernas styrning av skolan.Således har åtskilliga kommuner t.o.m. underlåtitatt upprätta skolplaner. Många kommuner uppgeratt de inte har kompetens eller resurser förutvärderingen av sina skolplaner. Utskottetunderstryker att detta måste åtgärdas.De nya läroplanerna, kursplanerna ochtimplanerna ställer stora krav på förmåga attprioritera och utveckla verksamheten. Skolansprofessionella aktörer ges stort utrymme ochansvar i den nya skolan. Det är nödvändigt attskolans rektor kan stimulera det pedagogiskaarbetet och skapa uppslutning kring lokala mål ochorganisatoriska lösningar. Detta förhållande måsteleda till en ny ledarskapsutbildning, som bygger pågenomgången statlig rektorsutbildning. Det ärockså viktigt med en vidgad fortbildning av läraresom bidrar till en utveckling av det lokalaskolarbetet.Herr talman! Jag övergår nu till att helt kortkommentera några av de socialdemokratiskareservationerna. Flera av dessa är en upprepning avnyligen gjorda ställningstaganden, t.ex. vad gällerlärlingsutbildningen, praon och samverkan mellanskolan och barnomsorgen. Det finns givetvis ingenanledning för utskottsmajoriteten att frångå sintidigare uppfattning i dessa frågor.I ett par reservationer vädrar Socialdemokraternasin negativa inställning till skolpengen ochfriskolorna, som de påstår leder till ökadsegregation. framfördepliktskyldigast detta även den här gången. Detfinns ingen saklig grund för sådana påståenden,men därest tendenser i den riktningen skulleuppenbara sig framgår det av utskottets utförligaskrivning på s. 6 och 7 i betänkandet att regeringennogsamt följer utvecklingen och att haren viktig utvärderingsuppgift i sammanhanget.Slutligen vill jag med anledning av reservation 5fråga om Socialdemokraterna villåterinföra sektorsbidraget till skolan och därmedåter allvarligt begränsa den kommunala frihetenoch självbestämmanderätten.Herr talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillhemställan i betänkandet och avslag på samtligareservationer och meningsyttringen.Anf. 131 () replik:Herr talman! Den värderade utskottsordförandenHans Nyhage sade att jag gjorde mig skyldig tillsvartmålning och överdrifter när det gällerutvecklingen av skolan . Med anledning av detvill jag ställa en fråga till Hans Nyhage. Hyser intemoderaterna och regeringspartierna någon oromed anledning av de tendenser vi ser till ökadsegregation i den svenska skolan ? Är ni nöjdamed det läge som vi har , där så många känneroro för situationen i skolan? Varför är ni så räddaför att utreda de här segregationstendenserna?I den som framlades i går och somBjörn nämnde i sin inledning pekar manpå tre konkreta saker: 1. att kommunernaskostnader för skolan ökar till följd av de högabidragen till friskolorna, 2. att segregationen nukan öka och 3. att friheten att ta ut skolavgifter kanmotverka de skolpolitiska målen.Det finns alltså ett antal företeelser som inte vi utanmera oberoende källor har pekat ut somorosmoment. Jag tycker att de generellanedskärningar som sker i skolorna i form avstörre klasser och mindre personal tillsammansmed skolpengen, som omfördelar resurserna, ochöverkompensationen till privatskolorna inger oronär det gäller de svagaste eleverna.Hur är det egentligen, Hans Nyhage, medmoderaternas syn på den sammanhållnagrundskolan? Ni anklagar oss för att tala för mycketom och för litet om de privataskolorna. Det är sällan som man hör moderaternasäga någonting om , i varje fall i positivriktning. Det handlar oftast om att man beskrivergrundskolan som ett uniformt system, som om allaskolor och alla klasser fungerade efter samma mall.Hur ser ni egentligen på framöver?Jag konstaterade vidare att Hans Nyhage var nöjdmed utvecklingen av lärlingsutbildningen. Detmåste betyda att man på regeringssidan tycker attdet är bra att det inte finns någonlärlingsutbildning. Jag kan inte tolka det på någotannat sätt. Vi känner en oro över attlärlingsutbildningen är på väg att försvinna ochtycker att misslyckandet med denna borde stämmatill en viss eftertanke på regeringssidan.Anf. 132 HANS NYHAGE (m) replik:Herr talman! Låt mig börja med det sista, somgällde . Jag är verkligen den förste attsäga att det finns åtskilligt mycket positivt i densvenska . Det åstadkoms mycket godaresultat där, och det utförs ett hängivet och gedigetarbete av en ansvarskännande lärarkår. Det finnsalltså åtskilligt att vara tacksam för i det arbete somutförs i den svenska grundskolan.Detta hindrar inte att vi såväl inom grundskolansom utanför den vill ha valfrihet, och det är i detsammanhanget som vårt sätt att se på friskolornakommer in i bilden. Vi känner en stor oro över deupprepade attacker mot friskolorna somsocialdemokraterna gång på gång för fram. Det harskett åtskilliga gånger under mitt år iutbildningsutskottet.Jag fick också frågan om vi känner oro för ökadetendenser till segregation. Jag framhöll i mittanförande att det gäller att verkligen observera denfrågan. Regeringen hade en mycket starkframförhållning i det avseendet, och ävenSkolverket bedriver ett mycket viktigt sådantarbete. Jag hävdar att påståendena om denkraftfullt ökade segregationen inte finns belagda.Jan hänvisade till . Jagvill bara peka på vad som står i pressmeddelandetmed anledning av denna rapport:Men tillgången på erfarenheter är begränsad.Rapporten bygger i huvudsak på en littaturöversiktoch en teoretisk diskussion av tänkbara effekter.På den andra sidan, högra spalten, framhålls:Effekter på segregation av ökade valmöjligheter ärentydiga. Det finns exempel på vissa städer i USAsom visar att ökade valmöjligheter i kombinationmed ökad profilering av skolor leder till minskadsegregation när det gäller socialt ursprung eller ras.Jag tycker att man skall hålla sig till de fakta somhär redovisas.Med anledning av det som i inledningen av JanBjörkmans replik sades om svartmålning vill jagsäga att jag tycker att ni socialdemokrater gör erskyldiga till för mycket av svartmålning. Nigeneraliserar för mycket. Det måste vara närmastkränkande för de många ansvarskännandemänniskor som arbetar med stort allvar inomskolan att höra dessa ständiga fördömanden av hureländigt det är ställt i den svenska skolan när dettainte är sant.Anf. 133 () replik:Herr talman! För att börja med det sista vill jag sägaatt det som är kränkande väl inte är att vi speglarden oro som finns i skolan över den politik som denborgerliga regeringen för. Det kan knappast varesig elever eller lärare lastas för. Jag tycker att det ärmera kränkande att, som regeringen gör, tala omett uniformt skolsystem och om den uniformagrundskolan. Jag tycker att det antyder ennedvärdering som den svenska och desom arbetar i den inte har förtjänat.Det var bra att Hans Nyhage ändå sade att det finnsen hel del som är positivt och värt att bygga vidarepå i . Man får vara tacksam för det lilla.När det gäller valfriheten vill jag säga att vi inte äremot den och inte har kritiserat den som sådan. Vadvi har sagt är att de ekonomiska styrsystem som denborgerliga regeringen har infört tillsammans medden ökade rätten att välja ger tendenser tillsegregation. Det är det som oroar oss. Attprivatskolorna då hamnar i denna diskussion berorinte på dem själva utan på att regeringen och denborgerliga majoriteten har valt ett ekonomisktstyrsystem som omfördelar pengar från dekommunala skolorna till privatskolorna. Man harvalt en modell med schablonbidrag som utgår frånatt alla elever är likadana och har samma behov.Det uppmuntrar till att skolan väljer elever snarareän till att eleverna väljer skola.Vad gäller de erfarenheter från som HansNyhage pekade på tror också jag att det kan finnasinslag av goda effekter av en valfrihet. Men detviktiga är att vi här har valt ett ekonomisktstyrsystem som innebär att vi riskerar att få en ökadsegregation och större orättvisa. Det som klart visar är att tendensen går mot enökad segregation. Rapporten ger oss på det sätteträtt när vi har uttryckt farhågor för den politik somman nu för.Jag tycker att det är synd att Hans Nyhage och denborgerliga majoriteten inte vill ta fasta på detendenser som vi ser. Det är betydligt lättare attstämma i bäcken än i ån.Jag vill vidare fråga Hans Nyhage vad det är för felpå ett sådant resurssystem som vi vill ha förprivatskolorna och som bygger på att elever ochskolor skall tilldelas resurser efter behov. Vilketgrundläggande fel är det i den tanken, HansNyhage? Det hade varit mycket bra att få ettkonkret svar på den frågan.Anf. 134 HANS NYHAGE (m) replik:Herr talman! Det grundläggande felet är att med ettsådant system som ni förespråkar kommerfriskolorna att behandlas på mycket skilda sätt runtom i landet. Det är ingen hemlighet att man isocialdemokratiskt styrda kommuner är mycketnegativt inställd till friskolesystemet. Hur tror JanBjörkman att det går med friskolorna i sådanakommuner, om ert system skulle genomföras?Det är alltså för att slå vakt om en rättvisbehandling av friskolorna som vi ställer oss bakomdet nuvarande systemet. Det är väl ändå rim ochreson i påpekandet att de anslag som ges tillfriskolorna, av anslaget till av eleverna,inte på minsta sätt skulle äventyra somsådan.Så till den uniforma . Genom detbeslut som har tagits om den nya läroplanen skapasoerhörda möjligheter för att icke varaen uniform grundskola. Det vittnar om att det finnsmycket stora möjligheter att utveckla skolan lokaltpå det sätt som man anser vara bäst och riktigast,givetvis inom ramen för de uppställda målen. Vi hargenom vårt ställningstagande till läroplansfrågornaverkligen visat att vi menar att det skall finnas enbetydande frihet att komma bort från ett stelbentsystem.Beträffande privatskolorna tror jag inte att det ärnågon mening att fortsätta diskussionen. Vi vet juexakt positionerna. Men låt mig bara nämnanamnet -- detta fruktansvärdaexempel. Ingen enda av oss skulle kunna få entanke på att ställa oss bakom det som skedde dennaelev. Hon har lämnat sin grundskola och går i enprivatskola. Jag tycker vi skall vara tacksamma föratt denna möjlighet finns.Förstår icke den oro man känner utebland friskolorna för dessa ständiga angrepp frånsocialdemokratiskt håll? Det gäller inte barabeträffande friskolorna, utan också beträffandeskolpengen.Anf. 135 () replik:Herr talman! Eftersom jag vet att Hans Nyhage igrunden är en folkbildare vill jag ha en samtalandereplik.Jag blir oroad, Hans Nyhage, när jag läser . Jag ser att olika förutsättningar ändras.Det skall bli ökade befogenheter för skolledare osv.I fyra av sex fall ökar segregationen. Det ärobestridligt utifrån de förutsättningar som har gettsatt det leder dithän.Då måste vi reagera på det från ansvarigt håll.Utredning efter utredning och rapport efter rapportvisar att det är barnen och ungdomen som tar stryki den nedskärningspolitik som förs gentemotkommunerna.Då måste vi diskutera olika åtgärder som behövervidtas. En sådan åtgärd, menar jag, kan vara att vibör föra en debatt och överväga en förändradstruktur för den statliga skolmyndighetenframöver. Det tror jag är en viktig fråga.En annan sådan åtgärd kan vara följande: HansNyhage sade i det tidigare replikskiftet attfriskolorna -- och då skulle de andra vara''ofriskolor'', men det vägrar jag att kalla dem --skulle bli orättvist behandlade.