prot · GI0945 · 1994-12-19 00:00:00 — Vad det nu gäller är om viskall ha riktiga konkurrensregler för de stora företa-gen i Europa.Jag menar nog att det är viktigt att kommissionen idet här fallet kan ha möjligheter att hålla efter företa-gen, alltifrån ner till , och se till attsamma spelregler följs. Jag tror att det vore en olyckaom vi inte skulle skriva under de reglerna.Anf. 178 ():Fru talman! sätt att resonera, att viredan vid EU-inträdet har gjort oss av med den natio-nella självbestämmanderätten, tycker jag är ytterstsorgligt, eftersom även EU hävdar att närhetsprinci-pen skall gälla. Följaktligen skall vi självklart ta varapå alla möjligheter att själva bestämma.Jag tycker mig bakom både ochSocialdemokraternas argumenteringar se en slagsönskan att klämma åt företag i allmänhet och storföre-tag i synnerhet. De regler som vi nu står i begrepp attanta handlar självklart mest om storföretag, men dekommer också att gälla en del små och medelstoraföretag. Jag tycker att företagen har fått tillräckligt avpålagor. I det här läget skall man se till rättssäkerhe-ten och till rättvisan.Anf. 179 ():Fru talman! kl. 8.30 gickcivila kartellpolisen in på i , och , eftersom det fannsmisstankar om en cementkartell. Man misstänker attEurocägda Cementa undanhåller information kringmisstänkt cementkartell med norska Aken. En aktionmot Cementa skulle förmodligen försvåras avsevärtom reservationen gick igenom. Det är därför som jagtycker att det är viktigt att vi just i den här frågan ändåförsöker hänga på de bra saker som finns med EU.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )18 § Vissa ändringar i ellagen, m.m.Föredrogsnäringsutskottets betänkande1994/95:NU10 Vissa ändringar i ellagen, m.m.(prop.1994/95:70 och 196).Anf. 180 ():Fru talman! Det har gått se-dan fattade beslut om den storaelmarknadsreformen. Den skulle innebära en avregle-ring av den svenska elmarknaden och framför allt enuppdelning av elmarknaden mellan överföringen avel, som ju är organiserad i vad som brukar kallas ettnaturligt monopol, och produktionen och försäljning-en av elektrisk kraft, som skulle utsättas för konkur-rens.Syftet med elmarknadsreformen var att öka flex-ibiliteten för kunderna på den svenska elmarknadenför att få ett ytterligare rationellt resursutnyttjande ochför att pressa elpriserna.Socialdemokraterna motsatte sig detta närriksdagen fattade beslutet om elmarknadsreformen,och det ärende vi nu har på bord är ännuen i raden av s.k. återställare. I det här fallet är detmöjligen mer korrekt att tala om uppskjutare ellerförhalare.Elmarknadsreformen skulle enligt be-slut ha trätt i kraft per den 1 januari 1995.Riksdagen kommer , före ikraft-trädandet, att skjuta upp reformen på obestämd tid.Det är givet att en sådan hantering av ett så här stortärende är ägnat att skapa betydande förvirring hos deaktörer på elmarknaden som har förberett sig för denya spelregler som fattade beslut om i maj.I skatte-, näringsindustri-, bostads- och energipo-litiken har Socialdemokraterna i olika tongångar -liksom även övriga partier för den delen - ofta under-strukit vikten av stabila och långsiktiga spelregler föraktörerna. markeras i återställare efteråterställare och i förhalare och uppskjutare att detfaktiskt blir ganska mycket tomt prat. Man skall na-turligtvis inte överdriva effekterna av ett uppskjutandeav elmarknadsreformen, men det är givet att det ska-par en viss förvirring. Det skapar en hel del praktiskaproblem för de aktörer som har förberett sig.Det innebär naturligtvis också att de vinster somriksdagen hoppades skulle bli följden av enavreglerad elmarknad tills vidare uteblir. Det försenarockså ett fördjupat internationellt, och framför allt ettfördjupat nordiskt, samarbete på elområdet och till-skapandet av en nordisk kraftbörs.Graden av osäkerhet och de eventuella skade-verkningar som osäkerheten kan medföra är givetvisberoende av hur länge osäkerheten förblir. Därom gesföga vägledning i regeringens proposition eller i ut-skottsmajoritetens förslag.Att vi har fått den här propositionen på riksdagensbord är inte helt oväntat, men det är likafullt beklag-ligt - i synnerhet som de första stegen på vägen moten avreglerad elmarknad faktiskt togs av Socialdemo-kraterna när bolagiserades. Få omställning-ar av en marknad har egentligen varit så väl förbered-da och utredda som elmarknadsreformen. De praktis-ka erfarenheterna av de likartade reformer som hargenomförts i , och är dessutomgoda.Mot den här bakgrunden tycker man att det skullefinnas utomordentligt starka skäl för att så här i sistastund uppskjuta det beslut som fattade ivåras. De starka skälen finns såvitt jag kan förstå, herrtalman, inte.När ärendet diskuterades var en huvudin-vändning från Socialdemokraterna att elmarknadsre-formen egentligen bara var ett ont anslag i ledet attförsöka privatisera . Det må vara hur det villmed den saken, men den risken är uppenbarligenundanröjd i och med regimskiftet. even-tuella framtid borde därmed inte ha någon inverkan påelmarknadsreformens genomförande.De regionalpolitiska hänsynen kvarstår. Omsorgenom de små abonnenterna i glesbygd åberopades ocksånär frågan diskuterades . Jag vill begränsa mig,herr talman, till att peka på erfarenheterna från el-marknadens avreglering i . Regionalt sett haravregleringen haft både prisdämpande och prisutjäm-nande effekt.I diskussionerna gjorde man från socialde-mokratisk sida en litet omotiverad hopkoppling avelmarknadens avreglering å ena sidan och kärnkraf-tens avveckling å andra sidan. Inom parentes kan mannaturligtvis säga att om denna koppling uppenbarthade funnits skulle den borgerliga regeringen knap-past, med tanke på sin sammansättning, ha framlagtett förslag om elmarknadens avreglering.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till den re-servation som de fyra borgerliga partierna har avgiviti det här ärendet och som innebär att vi anser att el-marknaden skall avregleras från ienlighet med beslut i våras.Samtidigt är jag väl medveten om att så intekommer att ske vid morgondagens beslut. Avslut-ningsvis vill jag därför uttrycka förhoppningen attregeringen kommer att tillse att den period av osäker-het som vi nu har framför oss kommer att bli så kortsom möjligt och att ett beslut om genomförande avelmarknadsreformen kan komma så snabbt som möj-ligt. Ett sådant beslut kommer förhoppningsvis redantill halvårsskiftet 1995.Anf. 181 ():Herr talman! Frågan om omreglering av densvenska elmarknaden har varit föremål för debatttidigare i denna kammare. Precis som sade fattade vi ett beslut i den 26 maj.Beslutet fattades faktiskt med minsta möjliga majori-tet och gick ut på att elmarknaden skulle omreglerasfrån den 1 januari 1995.Vi socialdemokrater har under tidigare regering-sperioder sökt långsiktigt politiska lösningar inomenergiområdet. Så sent som ingickflera politiska partier en överenskommelse som hadeen av sina viktigaste bevekelsegrunder i 1980 årskärnkraftsomröstning. energipolitiska över-enskommelse ställde sig och kds bakomvid regeringstillträdet . Under de gångna årenhände inte så mycket inom energipolitiken. Därfördrev vi socialdemokrater frågan om en energikom-mission, som inte enbart skulle belysa den stora frå-gan inom energipolitiken, utan även skulle se omreg-leringen i ett helhetsperspektiv.Frågan om omreglering av elmarknaden lyftesfram första gången av en socialdemokratisk regeringsom gav sina direktiv. När dennafråga har behandlats i näringsutskottet har vimed samstämmighet sagt att omregleringen skall ske iden takt som man har i övriga i denna fråga.Nu när vi från förhoppningsvis, omSpanien säger ja, blir medlemmar i den europeiskagemenskapen får ytterligare en möjlighet attföra frågan på flera beslutsnivåer.För närvarande är det bara och Norgesom har avreglerat sina elmarknader. är påväg att göra detsamma. I övrigt diskuteras olika sys-tem i för att man skall öppna sina nät för köpoch försäljning. Frågan har alltså inte kommit så långtute i Europa.Jag är medveten om att det skapas en olägenhetgenom att reformen skjuts upp. Den förra borgerligaregeringen har ett stort ansvar för det. Jag menar attom vi hade fått gehör för våra synpunkter under vårenhade även denna fråga kunnat lösas med bred parla-mentarisk enighet. De frågor som var angelägna föross var utlandsförbindelserna, glesbygden och om-ställningen av energisystemet. ,som tillsattes av den borgerliga regeringen, skulleenbart göra sina bedömningar av en utökad handelmed el till kontinenten. Där skulle konsekvenserna fördet svenska elförsörjningssystemets långsiktiga leve-ranssäkerhet och effekterna på de svenska elprisernaanalyseras. Kommissionen hade också till uppgift attgranska regelverk som kommer att gälla överföring avel på kraftledningsnäten och därvid analysera om denya reglerna medförde en försämrad situation förglesbygdskunder. Den tredje frågan, omställningen avenergisystemet, kom inte alls med i den bedömningen.Herr talman! Jag har ansett det vara av värde attge denna bakgrundsbeskrivning till frågan nu när vivill skjuta upp elmarknadsreformen. Energikommis-sionen har fått tilläggsdirektiv. Tidpunkten då denskall lämna sina förslag i elmarknadsfrågan kankomma tidigast . Det är därförlogiskt att skjuta upp frågan om omregleringen av densvenska elmarknaden.Som jag har nämnt kommer det för vissaintressen att skapas en osäkerhet i samband med attreformen skjuts upp. Men för en del intressegrupperger det rådrum inför kommande beslut. Det är främstkommunerna som behöver för att organisera sinastrukturer för eldistribution till kunderna och för köpav kraft. Vi vet att kraftproducenterna köper uppkommunala energiverk för att tillförsäkra sig markna-der. Det är inte så lyckat alla gånger med denna verti-kala integration på en fri elmarknad. Kommunernabefinner sig i en svår ekonomisk situation. Då är detfrestande att sälja ut delar av den kommunala verk-samheten. Därför måste vi skapa tydliga regler för hurprisbilden skall se ut i framtiden.Utvecklingen inom EU mot en avreglerad elmark-nad går långsammare, som jag nämnde tidigare, änvad man hade förutsatt när tog sina förstasteg. Kraftutbytet mellan de nordiska länderna är avstor betydelse för ett rationellt utnyttjande. Elhandelninom är också viktig för den nationella el-marknadens funktionssätt och för handeln med tredjeland.Energikommissionen skall också se på elmarkna-dens funktionssätt i våra grannländer. Där förberedsoch genomförs ett sådant arbete. Det är viktigt attbevara och utveckla en omfattande nordisk elhandel,till ömsesidig nytta.Herr talman! I näringsutskottets betänkande nr 10har vi redovisat vår syn på den framtida hanteringenav elmarknaden. Utskottets ställningstagande innebäratt frågan kommer att prövas i när har redovisat sina förslag till regering-en. Därför yrkar jag bifall till utskottets hemställan.Anf. 182 () re-plik:Herr talman! Utvecklingen internationellt är en-tydig. Man kan diskutera takten i avregleringen avelmarknaderna i , men rörelseriktningen ärentydig.Norge har klarat av sin omställning. är pågod väg. Vi var på god väg men har stannat upp,precis på tröskeln till det genomförande som har ut-retts och beretts mycket noga och på vilket aktörernapå elmarknaden hade förberett sig.Det låter sig naturligtvis sägas att en så omfattan-de reform som elmarknadsreformen kan ha konsek-venser när det gäller detaljer, som inte fullt ut kanöverblickas. Men att göra halt före refor-mens genomförande är att göra mer våld än nödenkräver.Låt mig också påpeka att elmarknadsreformen,sedd som ett instrument för en internationaliseradelhandel och ett fördjupat nordiskt samarbete, liggerväl i linje med strävandena och uttalandena i 1991 årsenergipolitiska överenskommelse.Birgitta säger att det var synd att de intefick som de ville . Man får inte alltid helt somman vill när man sitter i opposition. Jag tycker migkunna upptäcka detta just nu.Birgitta säger att detta förslag ärmycket bra. Det är inte så farligt med osäkerheten.Den är ett problem, men det finns också fördelar,nämligen att aktörerna hinner förbereda sig. Framförallt kommunerna kan nu organisera sina strukturer,sade näringsutskottets ordförande.Mitt intryck är att många av kommunernanu tar chansen att låta bli att organisera sina struktureroch att förändringsarbetet när det gäller att möta enavreglerad elmarknad stannar upp, just därför att maninte längre riktigt vet vilka intentioner rege-ring har. Detta är inte minst påtagligt i den kommundär vi just nu befinner oss.Mot denna bakgrund vill jag återigen understrykaatt jag tror att det är oerhört viktigt att den osäkerhetsom nu uppkommer elimineras så långt det är möjligt.Därför vill jag fråga om hon delarmin uppfattning, nämligen att det vore värdefullt omregeringen kunde se till att elmarknadens avregleringsattes i sjön , givetvis under förutsätt-ning att hinner komma med sinaslutsatser inom den planerade tidsramen.Anf. 183 () re-plik:Herr talman! Jag kan naturligtvis inte svara mednågot exakt datum på den sista fråga som MikaelOdenberg ställde. Allt beror naturligtvis på vilkaförslag kommer fram till. Det ären politisk process. Det skall självklart bli en proposi-tion utifrån de bedömningar som Energikommissio-nen kommer att göra.Mikael , liksom jag själv, är med iEnergikommissionen. Därför vet vi att kommissionen,enligt tidsplanen, skall kunna avlämna enrapport till regeringen.Mikael sade att det finns en entydighet iEuropa. Jag håller med om att det finns en entydigheti fråga om att elmarknaden skall öppnas för kunder,både köpare och säljare. Men detta går inte med denhastighet som man hade bedömt tidigare. Mot denbakgrunden är det viktigt att vi inte har så bråttom. Vivet att elmarknadsreformen i har varit i kraft inågot år, men det går inte riktigt att jämföra Norgeoch , även om länderna på många sätt är likanär det gäller de övriga strukturerna. I är junätmyndigheten redan från början organiserad på etthelt annat sätt. Det är fylkena i som har ståttför den regionala distributionen av elström. Det är interiktigt på samma sätt i . Den jämförelsen tyck-er jag därför inte är riktig. Å andra sidan är det viktigtatt man kommer fram till ett beslut som gör att vi,som konsumenter och köpare av kraftproduktion, kankänna oss tillfredsställda.Anf. 184 ():Herr talman! Regeringens proposition 84 visar påen stor klokskap. Vårens debatt i har nöd-vändiggjort detta förslag. Jag vill ändå påstå att detvisar på en styrka och på ett omdöme att nu uppskjutadet förslag som annars skulle träda i kraft den 1 janu-ari 1995.Regeringens handlingskraft gläder såväl represen-tanter vid kommunala elverk som andra distributöreroch dem som engagerar sig i utvecklingen av alterna-tiv energi. För den som fortfarande tar folkomröst-ningen och beslut om avveckling av kärn-kraften på allvar betyder proposition 84 mycket.Vänsterpartiet ser det som viktigt att man inväntarEnergikommissionens synpunkter och förslag. Skallden svenska elmarknaden över huvud taget avregle-ras? Vilka risker och möjligheter ligger i en eventuellavreglering?I det beslut som genomdrevs låg indirektockså en tanke på att skulle privatise-ras. Enligt min mening vore det oklokt av samhälletatt helt avhända sig kontrollen över denna viktigamarknad. borde i stället användas offensivtför att klara omställningen från kärnkraftssamhället.Vattenfall har faktiskt kompetensen, storleken ochden ekonomiska styrkan.Frågan är också huruvida skall ta täten ielmarknadens avreglering. I EU har man inte kommitsärskilt långt i den här diskussionen. Både Tysklandoch vill behålla kontrolllen över sin pro-duktion av el.Man kan fråga sig varför vi skulle ha så bråttommed en eventuell avreglering. har vi intekommit särskilt långt vad gäller avvecklingen avkärnkraften. Borde vi inte klara av denna stora frågainnan vi huvudstupa ger oss in på en ny?Mycket talar för att en avreglering försvårar av-vecklingen av kärnkraften, om inte olika styrmedelanvänds för att hindra en ökning av elkonsumtionen.För att få klarhet i energipolitiken borde förslag ses som en helhet. Med andraord: i samband med att fattar beslut om eneventuell avreglering av elmarknaden måste vi få enplan för kärnkraftens avveckling, dvs. att vi måste fåveta när och i vilken takt reaktorerna skall ställas av.Herr talman! Jag ser med stor spänning fram emotEnergikommissionens synpunkter och förslag. Jag villsamtidigt yrka bifall till utskottets hemställan i betän-kandet.Anf. 185 ():Herr talman! tillstyrker att vi skjuterupp den här propositionen och låter konsekvensanaly-sen av en eventuell avreglering av elmarknaden bliklar.De stora besluten har skjutits upp till september1995. Vi i anser att den tidsfristen skallanvändas till att väva in styrmedel som främjar ener-gieffektivisering och satsningar på miljövänligareenergi. Det skall vara en satsning på en hållbar ut-veckling med vägledning av utbytesprincipen, dvs. attskadlig energi skall ersättas med mindre skadligenergi. Därmed skulle kärnkraften aldrig komma påfråga.Den renaste, miljövänligaste och dessutom billi-gaste energin är den sparade, alltså energieffektivise-ringen. har fått i uppdrag attgranska de pågående energipolitiska programmen föromställning och utveckling av energisystemet ochanalysera behovet av förändringar och ytterligareåtgärder. Dessutom skall man följa utvecklingen påden svenska elmärknaden och säkerställa effektivelförsörjning.Herr talman! Jag vill i det sammanhanget under-stryka vikten av att efter nog-grann genomgång av åtgärder lämnar förslag till re-geringen om system som främjar effektivare energi-användning. En kraftig effektivisering av energimark-naden och en stor andel förnyelsebar energi är vårtframtidsscenario, inte en fortsatt kärnkraftsera.Med dagens elöverskott och låga elpriser, bland delägsta i världen, är faran stor att inte tarenergieffektiviseringen på allvar. gynnasstorförbrukarna genom att den rörliga avgiften på el ärlåg och den fasta är hög.Senast gick det ut ett påbud i minhemkommun att den fasta avgiften skullehöjas ytterligare. Vidare uppmanade chefen för ener-giverket abonnenterna att konsumera mera el, somhan sade, för att minska oljeberoendet.Han har redan tolkat avregleringen. Han går ut påmarknaden för att få avsättning på sitt elöverskott.Men jag vill påtala att samma kommun har fastbräns-lepanna för fjärrvärme, har planer på att bygga kraft-värmeverk och därtill försörjer kommunmed pellets från en fabrik. Tillgång på biobränslesaknas för visso inte!Nej, det är helt orimligt att tro att energibolag villbåde spara och sälja . Det blir målkonflikt.Man kan inte maximera vinsten av försäljningen ochsamtidigt spara.Därför föreslår att vi i infören nätavgift som går till en speciell fond som användstill effektivare energianvändning. Denna fond kanförvaltas av en myndighet, kanske eller kan-ske regionalt eller lokalt. Fonden skall investera ienergieffektivitet. Det innebär liten insats och storutdelning.I sker detta redan via Energy Sa-ving Trust. Energileverantören avsätter en summa, ettpund per kund, . Medlen användssedan för är fristående både från energiföretagenoch från regleringsmyndigheten. På så vis är manoberoende av olika parters intressen.I har man något liknande. Där tar man ut ennätavgift av per överförd kilowattimme. Peng-arna förs tillbaka till de enskilda elverken i proportiontill det antal kilowattimmar som de matat ut på nätetför att användas till insatser som främjar effektivareelanvändning.Herr talman! har tekniken och kunnandetför att använda mindre el, men så länge elöverskottetär så stort som satsar ingen på att marknadsföraeffektiv energiteknik. Det är ett slags moment 22.Alla väntar på signaler för att göra något, men sålänge ingen gör något kommer inga signaler.Det är vi politiker som har den skyldigheten, det ärvi som skall ge spelreglerna.Jag vill i sammanhanget ändå framhålla enhetenför effektivare energianvändning på . Den harvisat att industrin har en stor potential för att sparaenergi genom att satsa på energisnåla pumpar ochmotorer, effektiv belysning, värmeåtervinning osv.Till hushållen har man vänt sig genom att man ut-fört en tekniktävling, som visar på energisnåla kyl-och frysskåp. Det har sporrat tillverkare att ta frammycket avancerade prototyper. De bästa på markna-den har märkts med symbolen ELOFFSTRÖMSNÅL. Denna tävling går vidare med energi-snåla fönster, tvättstugor, datorer m.m.Elanvändningen kan, enligt oberoende studier,minskas upp till hälften. Det vore alldeles utmärkt,eftersom cirka hälften av elen i vårt land kommer justfrån kärnkraften, som lovat avveckla.Tekniken förbättras . Möjligheterna attminska energianvändningen blir allt flera. Det viktigaär att fatta rätt beslut , att vi för en energipolitikdär det lönar sig att satsa på smart energianvändning.I korthet går det ut på att det är billigare att satsapengarna på energisnål teknik än att bygga nya kraft-verk. Man kan beskriva det som ett val mellan attsatsa pengarna på megawatt eller negawatt. Det förstahandlar om nybyggnation av kraftverk, och det senareom effektivare energianvändning.Varför satsar kraftföretagen hellre på nya kraft-verk, även om det är billigare att minska energian-vändningen? En förklaring är traditionen och organi-sationen. De flesta ingenjörer är vana att projekteranya kraftverk, inte att hushålla och få konsumenternaatt anamma ny teknik.Hur som helst, okunskap är inget argument för attinte lära sig och lära om. I satsar kraftföretag påeltjänster som avsätter allt mer pengar på att minskasina kunders energianvändning. Därmed slipper debygga nya kraftverk. Ju mer de satsar på att utnyttjanegawattresurser desto mer lär de sig och desto mersatsar de.Förutom att tänka i dessa banor och handla däref-ter är det viktigt att införa exergibegreppet, dvs. attanvända rätt energi för rätt ändamål, att nyttja ener-gins innehåll, kvaliteten, på rätt sätt. Sålunda böruppvärmning av lokaler inte ske via el, utan medvärmeenergi - lågtemperaturvärme.Som vi kan erinra oss stod det på linje 2:s valsed-lar att man icke skulle fortsätta att installera direkt-verkande el. Det skulle inte uppmuntras. Men vi vetatt det gått åt precis motsatt håll. Man har fortsatt meddirektverkande el och uppmuntrat och stimuleratdetta.Den primära energin, elen, skall användas där denbäst lämpar sig, utan stora energi- och kvalitetsförlus-ter. Elenergin skall användas optimalt, inte maximalt.Herr talman! Med anledning av mitt särskilda ytt-rande önskar jag skicka med till Energikommissionenett förslag att satsa på mer nytta och mindre energi -alltså energieffektivisering.Apropå avreglering av elmarknaden måste jaglämna några varnande exempel.En annan aspekt av detta med elmarknad är att denleder till något ännu värre än monopolmarknad, näm-ligen marknadens kollaps. Även med en monopol-marknad finns det en säljare och en köpare, men jagskall ge ett exempel.Staden har planerat att sälja sittkommunala elverk till det privata kraftföretaget . Antag att det blir beslutat och att sedan behöver köpa ny transformatorutrustningfrån ASEA. Då inträffar något mycket märkligt.Eksjö elverk ägs då av Smålandskraft, som i sintur ägs av , som i sin tur ägs av , som i sin tur äger ASEA. Vem blir då säljare?Vem blir köpare? När samma ägargrupp ligger bakomhela kedjan, vem sätter då priset? Vem får betala detsannolikt för höga priset?Detta leder till en absurditet. En marknad förutsät-ter en säljare och en köpare. Detta är ett exempel urverkligheten, den som bestäms av makt- och ägarför-delningen i samhället - inte den skenverklighet ochskendebatt som kallas avreglering av elmarknaden.Skall det ske en avreglering då är grundbegreppetfri marknad, och det förutsätter konkurrens och där-med prispress. Vart tar detta begrepp vägen när vi ihela världen, i bransch efter bransch, i land efter landfår karteller och monopol?Nej, bakom den s.k. marknaden gömmer sig oftamaktkoncentration och maktmissbruk.Miljöpartiet anser att det är fel att man som i Sve-rige har socialiserat riskerna, men privatiserat vinster-na. anser att kärnkraften skall bära sinaegna kostnader.