prot · GI0911 · 1994-10-19 00:00:00 — på ett bra sätt hur man tydligare skall kunnaange på vilka grunder flyktingar kan få stanna iSverige. På det sättet kan man ge en bättre bild avsvensk politik i omvärlden men också i vårt egetsamhälle. Härigenom kan människors förtroende förvår politik öka.Det finns en rad åtgärder och insatser som vimåste överväga. Till den ändan tillsatte den förraregeringen en invandrings- och flyktingspolitiskkommitté. Den har också tillsatt vissa enmansutredaresom skall se över olika delar av vår lagstiftning pådetta område. Vi ämnar fortsätta detta arbete ochöverväger nu att ändra på organisationsformerna. Vifäster stort avseende vid möjligheterna att fortsättadenna dialog och att så långt så kan ske finnalösningar på människors problem i en parlamentariskenighet.Om det finns något område där det är särskiltviktigt att inte få onödig diskussion och onödigaträtor, är det inom vår flyktingpolitik. Vi har allanågot att tjäna på att försöka åstadkomma enparlamentarisk enighet om grunderna för svenskflyktingpolitik. Vi kommer också att arbeta efterdessa utgångspunkter framöver.Juan tog upp integrationsfrågorna. Jagskulle i stort kunna instämma i inlägg idetta sammanhang. Jag vill bara understryka vikten avatt vi också här eftersträvar breda parlamentariskalösningar. Jag tyckte att även pådenna punkt gorde en klar markering av en vilja attmedverka i denna riktning. Vi ser fram emot att fåsamarbeta också i dessa frågor.Klarar vi inte att hejda den segregation som nusyns mycket tydligt i det svenska samhället, hamnarvårt samhälle i ett läge som det är svårt att komma utur.Därför är det väldigt viktigt att vi försöker ocksåhär att i parlamentariskt sammansatta församlingarskissa på vilka insatser och åtgärder vi kan göra för attbryta den mycket negativa utvecklingen.Självklart har Socialdemokratin somregeringsparti ett mycket stort ansvar, men viförväntar oss också en ordentlig uppställning från vårakolleger i andra partier, i syfte att försökaåstadkomma ett samhälle som ger invandrare ochflyktingar förutsättningar att bli likabehandlade närdet gäller språk, kunskaper och kompetens men ocksålikabehandlade i den meningen att man skallbehandlas som människa.När man exempelvis söker ett arbete skall manåtminstone få en chans att visa upp sig, så attarbetsgivaren kan göra en bedömning av de faktiskaförutsättningarna för en anställning och att man intesorteras bort redan från början på grund av att det stårett utländskt namn på ett papper.Här har vi väldigt mycket av problemen som finnsi segregationsfrågorna. Vi ämnar alltså återkomma tilldetta, och jag kan försäkra att vikommer att ta in invandrare och flyktingar väldigtnära i det här arbetet för att på det sättet ta vara på deerfarenheter och kunskaper som människor somkommit till oss kan ha att tillföra i diskussionen.När det sedan gäller skall jagbara svara på en fråga. Här i svarade jag på en fråga som gällde kurder i Estland.Kurderna i har en svår situation. Vårutrikesminister var där i går och förde samtal om bl.a.den frågan. Jag svarade i går att den svenskaregeringen ser mycket allvarligt på att asylsökandeinterneras på det vis som sker i i dag.Förutom utrikesministern har vi iEstland bl.a. statssekreteraren i mitt departement, somdiskuterar med våra finska och estniska kolleger vadvi kan göra för att gemensamt hjälpa till att underlättasituationen för de här människorna men också skapaförutsättningar så att esterna själva, som vill tillträdaGenèvekonventionen, skall kunna göra det och levaupp till konventionens krav.Det krävs då en insats från både vår sida och finsksida, och den är vi på väg att göra. Jag hoppas att viockså kan lösa den mycket svåra situation som förnärvarande råder för de kurdiska flyktingarna iEstland.Rune fråga om invandrarpraktik vill jagi dag inte ge något entydigt svar på. Vi bereder förnärvarande ärenden på Arbetsmarknadsdepartementet.Frågan om invandrarpraktik finns med i diskussionen,men huruvida vi kommer att genomföra någonförändring eller inte vill jag alltså komma tillbaka tilllitet . Jag kan inte svara på den frågan i dag.Anf. 121 (m)replik:Herr talman! Jag vill först framföra ett tack tillinvandrarministern för hans upplysningar vadbeträffar det som görs för att åstadkommaförändringar och förbättringar för kurderna i Estland.Jag beklagar att jag inte var här i går, och jag har inteheller haft tillfälle att läsa snabbprotokollet från i går.Jag var alltså okunnig om det svar sominvandrarministern gav i går. Men jag är nöjd med dethan har sagt nu.Jag skulle vilja fråga invandrarministern, om hanavser att i något hänseende ändra eller kompletteradirektiven för den parlamentariska utredning som nuarbetar. Jag frågar på grundval av den redovisningsom invandrarministern gjorde av densocialdemokratiska politiken. Det var ju en annanregering som utfärdade direktiven, och är alltsåfrågan om den nya regeringen kommer att ändradirektiven i någon riktning.Invandrarministern nämnde någonting omorganisatoriska förändringar. Dem väntar vi väl påoch ser vad det är för någonting, men det skulle varaintressant att få höra om det finns förslag till ändringav direktiven.I övrigt kan jag väl bara konstatera att i fråga omden internationella flyktingpolitiken och rolldär tycks det finnas rätt goda förutsättningar för engemensam grundsyn. Mitt anförande innehöll rättmycket av det som också tog upp i sitt.Integrationsinsatserna envisas jag fortfarande medatt inte ta upp . Eftersom det inte finns någonrubrik för det - rubriken nu är Övriga internationellafrågor - tänker jag spara dem till . Därkanske det blir litet svårare att rent generellt kommaöverens, eftersom vi har litet olika syn på hur ettsamhälle skall utformas.Det jag framför allt efterfrågar är om det blirnågon ändring av utredningsdirektiven.Anf. 122 Statsrådet ():Herr talman! Vi ser över direktivenoch jobbar med både det organisatoriska ochsakinnehållet i direktiven. Vi återkommer till det.Jag kan inte svara precis på vilka punkter det blirändringar, men att det blir vissa förtydliganden ochkanske mer omfattande direktiv för det fortsattaarbetet är jag ganska övertygad om. Exakt på vilkapunkter vill jag inte ha någon uppfattning om just ,utan vi återkommer inom loppet av några veckor.Anf. 123 (m)replik:Herr talman! Det är ju viktigt i så fall att vikommer i gång med nystarten av arbetet i kommitténså fort som möjligt. Vi är alla överens om att dethastar litet grand.Det måste hända någonting , såatt vi får fram förslag till om vissaförändringar. Vi tycks vara överens också på denpunkten - hoppas jag.Anf. 124 Statsrådet ():Herr talman! Vår ambition är att vi skall haframme förslag i sin helhet senast vid förstakvartalsskiftet, alltså , nästa år.Anf. 125 () replik:Herr talman! Jag noterar naturligtvisinvandrarministerns utsträckta händer i fråga om attkonstruktivt diskutera både innehållet iflyktingpolitiken och invandrarpolitiken i stort.Vi har från sida under ett par årjobbat med att mejsla ut en politik som vi är bereddaatt stå för i form av flyktingpolitiska ochinvandrarpolitiska program. I programmen har vi fleraintressanta idéer och förslag, som vi hoppas att viskall kunna föra en diskussion om medinvandrarministern och andra representanter förregeringspartiet, bl.a. i den kommitté som redan finnstillsatt och där det kan bli andra former för attdiskutera dessa idéer.Jag har full förståelse för att man inte kan ha allafrågor beredda och klara , men jagvill gärna skicka med invandrarministern vadbeträffar invandrarpraktiken att vid de kontakter jaghar haft under den korta tid som den åtgärden harvarit i kraft har den uppfattats väldigt positivt, såvälbland sådana som arbetar aktivt med att förmedlaarbeten som bland företagare och bland invandrare.Invandrarpraktiken är ett bra sätt att knytakontakter på arbetsmarknaden, och jag tycker att detskulle vara synd om man släppte den åtgärden innanden har fått verka . Jag hoppas i beredningsarbetet noga tänker sig för, innanman plockar bort den åtgärden.MiljöpolitikAnf. 126 ():Herr talman! Jag vill börja med att säga att jaghåller med miljöminister i hennes analysav det positiva i ett EU-medlemskap. Men jagkommer att framföra kritik mot henne i ett annatavseende.Under valrörelsen gjorde ett uttalandesom måste betraktas som ett praktfullt självmål. Honkommenterade algblomningen i vissa delar avÖstersjön och hävdade att den berodde på utsläpp fråndet svenska jordbruket och att borttagandet avregleringsavgifterna på handelsgödsel fått en negativeffekt på växtnäringsläckaget från jordbruket. Det varju en åtgärd som den borgerliga regeringen vidtog helti enlighet med den överenskommelse som fanns pådet jordbrukspolitiska området från 1990.Det visade sig att algblomningen berodde påfosforöverskott och inte på för mycket kväve i vattnet.Och fosforutsläppen i kommer framför alltfrån våra baltiska grannländer med obefintliga ellerdåligt fungerande reningsverk. Hennes kommentarvar alltså helt gripen ur luften. Den är ungefär avsamma halt som påstående 1988, närsäldöden slog till, att den berodde på för mycketkväve i vattnet. Det visade sig ju vara en sjukdomsom spreds med ett valpsjukevirus.Det är allvarligt när miljödebatten förs utifrånklichéer och inte grundar sig på en saklig analys.Långsiktigt kommer detta att erodera trovärdigheten imiljöpolitiken. Uppslutningen bakom viktigamiljöåtgärder kommer att försvagas, om debatten förspå detta sätt.Om jag återgår tillväxtnäringsläckagen från jordbruket, så haranvändningen av handelsgödsel, vilket inte ärdetsamma som försäljningen, varit i stort settoförändrad trots att regleringsavgifterna tagits bort.Det beror säkert på att spannmålspriserna samtidigtsänktes kraftigt. Dessutom har stora insatser gjorts påväxtodlingsområdet för att minska läckagen.Orimligheten i påstående framgårdessutom tydligt om man vet att en så drastisk åtgärdsom att skogsplantera all som avvattnas motÖstersjön skulle minska kväveläckaget med ungefär1 %. Den effekten skulle uppstå efter fem-tio år.Åtgärder för att förbättra miljö skerbäst i internationellt samarbete och i kraftfullahjälpinsatser i , , och Polen.En betydande miljöhjälp har under den borgerligaregeringsperioden tillförts dessa länder. Jag ärövertygad om att även dessa insatser kommer attvitaliseras genom ett svenskt medlemskap i . Vibör då få möjlighet att intressera fler EU-medlemmarför att delta i detta samarbete.Över huvud taget kommer miljöpolitikenstyngdpunkt att förskjutas mot ett europeisktsamarbete, där EU kommer att vara kärnan. När av de luftföroreningar som drabbar Sverigekommer utifrån, är det självklart att det, om vi kan fåtill stånd skärpta miljökrav i de länder som ingår iEU, har en direkt positiv effekt på oss.En miljöfråga som har varit uppe mycket idebatten, bl.a. , är våra koldioxidutsläpp. Här varju ett föregångsland genom sitt beslut omoförändrade utsläpp . Det beslutet blev, trots dendåvarande miljöministern ivrigaprotester, en framgång. Våra utsläpp påkoldioxidområdet har faktiskt minskat med ungefär10 % sedan dess.Vi har omformulerat våra mål och införtkoldioxidavgifter, som säkert har en avgörandestyrande effekt. Vi bör i samarbetet på miljöområdetinom EU, som jag ser fram emot, driva denna frågaoffensivt. Jag tror att det är en av de viktigastemiljöfrågor vi har på agendan. tror jag att vikommer att få framgångar i denna avgörandemiljöfråga.Anf. 127 ():Herr talman! Liberal miljöpolitik grundar sig påförvaltarskapstanken. Ingen har rätt att skövlaoersättliga naturvärden. Mångfalden i naturen måsteskyddas, så att även kommande generationer får ta delav den.Naturens många kretslopp är grundläggande förallt liv på jorden och måste vara grunden för ett ändratsynsätt på miljöfrågor. Vi människor måste ändra vårlivsstil, särskilt vi i den rika världen. Ytterst är vårexistens beroende av att vi handlar så att naturen intebelastas mer än den tål.De viktigaste aktuella åtgärderna inommiljöområdet kan delas upp i tre avsnitt.För det första behöver vi fåden grundläggande lagstiftningen på miljöområdetsamordnad till en miljöbalk. Arbete med detta harpågått . har regeringen lagtfram sitt förslag för , med ikraftträdande den1 juli 1995.I den nya regeringsförklaringen får vi nu veta attett nytt förslag kommer att föreläggas . Manfrågar sig då vad det finns för förändringar som är såangelägna att den nya regeringen är beredd att ta påsig ansvaret för en försening av hela detta angelägnaarbete. Det mesta borde ha kunnat göras somändringar i föreslagen miljöbalk, om det inte är enprestigefråga, förstås.För det andra behöver vi använda ekonomiskastyrmedel i ökad omfattning. Då stimulerar vianvändning och utveckling av ny och mer miljövänligteknik, återvinning av avfall och sparsamhet medenergi och icke förnybara naturresurser. På så sätt kanman också rättvist sprida ansvar och uppoffringarmellan individer och länder.I dag är skatten på arbetskraft för hög och skattenpå att utnyttja naturen för låg. Den nya regeringen harett ansvar att fullfölja arbetet med skatteväxling somden borgerliga regeringen initierade.I regeringsförklaringen sägs att nya ekonomiskastyrmedel införs. Kan man hoppas att det syftar påöverlåtbara utsläppsrätter? I Miljöskyddskommitténshuvudbetänkande har även socialdemokraternaframhållit att handel med utsläppsrätter i framtidenkan komma att bli ett bra komplement till andrastyrmedel. Man nämner där särskilt regionala bubblorför kväveutsläpp.Regeringen måste också kraftfullt fortsätta arbetetmed att åstadkomma en lämplig form avmiljöräkenskaper, så att inte BNP används som detenda måttet på vår livskvalitet. Vi måste skilja pånaturkapital och människoskapat kapital. Vår välfärdblir ju inte automatiskt större för att kapitalet växer,exempelvis när befintliga hus åsätts ett högre värde.Den snabba värdestegringen vi hade på fastigheterunder var ju tecken på en osund utvecklingsom sedermera skapade stora problem i detekonomiska systemet.Genom ekonomiska styrmedel skapas valfrihetför individen och möjligheter till utveckling. Det ärglädjande att denna liberala syn äntligen vunnit gehörbland svenska politiker från de flesta partier.För det tredje måste miljöarbetet bedrivas iinternationellt samarbete. Framför allt har vi nu enmöjlighet att påverka miljöutvecklingen mycketeffektivare än genom att se till att blirmedlem i EU.Herr talman! Jag vill ägna åtmiljöeffekterna av trafiken. Vi behöver mer debatt omdessa effekter, särskilt när man håller på att låsa sigför vissa lösningar . Framtidenssamhälle måste byggas på ett flexibelt sätt, ochstorstadsmotorvägar är allt annat än flexibla. På långsikt genererar de ny biltrafik.Vi måste genomföra den trafikpolitik sombeslutades . Vi måste resonera mer isamhällsekonomiska termer. Den för trafikpolitikengrundläggande principen om att konsumenten börbetala den samhällsekonomiska marginalkostnadenhar ju tyvärr inte slagit igenom ännu.Vi måste bättre beakta miljökostnaderna. Dåbegränsas de fysiska transporterna och denteletekniska utvecklingen stimuleras. En delmänniskor kommer säkert att uppfatta dennaförändring som uppoffringar i vår levnadsstandard,men det finns inget moraliskt hållbart alternativ.Dagens livsstil vältrar ju faktiskt över flera kändaproblem på kommande generationer. Jag tänker då påförsurning, övergödning, växthuseffekten ochozonhålet.Dagens trafiksystem ger stor rörelsefrihet åtmänniskorna i den rika världen. Emellertid är detuppenbart att trafikens totala miljöpåverkan kraftigtöverskrider vad naturen tål. Järnvägstrafik måstedärför få möjlighet att hävda sig bättre på marknadengentemot vägtrafik och flygtrafik.Det är klokt att fortsätta att satsa påinfrastrukturen, men det gäller att satsa rätt.Det måste vara möjligt att ta fram ett mycketbättre underlag än det som används förställningstaganden inomKommunikationsdepartementets område. Framför allthar vi dåligt underlag och en dålig procedur för attfatta beslut om avvägningar mellan de olikatrafikslagen. Detta måste förbättras.Vi måste fråga oss om det finns rimligsamhällsekonomisk lönsamhet i stora motorvägar dåmiljökostnaderna beaktas. Vi måste fråga oss om detfinns bättre alternativ. Med stöd av gårdagensbedömningar håller vi på att i snabb takt minskamorgondagens möjligheter till miljövänligatransporter.Herr talman! Vi kan inte fortsätta att ökamiljöskulden. Det är vår generation som måste ändraden materialistiska, slösande, västerländska livsstilenoch skapa ett långsiktigt hållbart samhälle.Anf. 128 PER ():Herr talman! Jag skall ta upp tre stora hot mot ettlångsiktigt hållbart samhälle i mitt första anförande iriksdagen. Det handlar om olja, och det handlar omBohuslän - ett av de mest utsatta och känsligaområdena i vårt land. Naturen och hälsan för där enojämn kamp mot importerade och lokalt produceradegifter i form av svavel, kväve, kolväten, ozon,tungmetaller och en rad andra naturfrämmande ochsvårnedbrytbara ämnen.Naturens yttersta belastningsgränser äröverskridna om, och vi omges av sjukaträd, försurade sjöar och vattendrag, orena jordar ochövergödda kustvatten. Till detta skall läggas ett stortlokalt koldioxidbidrag till den globaladrivhuseffekten.Nedfallet utifrån - ända upp till 70 eller -kan vi bara göra någonting åt genom internationellamiljööverenskommelser och samarbetsavtal. Våraegna verksamheter och utsläpp är emellertidnågonting vi direkt kan åtgärda. Det är inte bara enmiljö- och hälsofråga; det är också en etisk fråga införframtiden.Det första hotet handlar om oljeprovborrningar iSkagerrak. Norrmännen har sedan lång tid tillbakatagit upp olja i . Vi ser effekterna påtagligtrunt våra stränder hemma i med ilandflutetskräp och oljesöl från plattformarna.Källorna börjar sina där ute. Därför står Skagerraki tur. tog beslut om atttillåta provborrningar efter olja och gas iFarsundsbassängen.Skagerrak är ett relativt litet hav men också enflodmynning ut mot , och ett oerhörtproduktivt och artrikt havsområde. Här finns norrahalvklotets största fiskreproduktion. Det är ett skafferiför hela , och tusentals yrkesfiskare har här sinutkomst. De danska, norska och svenska kusternaruntom utgör unika rekreationsvärden för miljonerbesökare. Allt detta står nu på spel. Allt detta hotas avekonomiska intressen.Den norska regeringen har inte haft det samrådmed grannländerna som stipuleras i den nordiskamiljöskyddskonventionen före Stortingsbeslutet. Detsaknas en tillräckligt omfattandemiljökonsekvensbeskrivning, och har integetts möjlighet att reellt påverka ärendet.Berörda kustkommuner i och harklart sagt nej. Samtliga partier i har uttalat signegativt, liksom tillfrågade remissinstanser somFiskeriverket, , iGöteborgs och län m.fl.Vår tidigare regerings miljöminister lovade vid enuppvaktning där jag själv deltog att göra alltsom gick för att stoppa norrmännens provborrningar.Alla tycks vara överens om att själva utvinningenknappast går att hejda om man skulle finna olja ellergas. Vad tänker då vår nuvarande regering göra?I går hölls en stor konferens på angåendehotet mot med bl.a. forskare från Norgeoch , representanter från svenska Miljö- ochresursdepartementet, yrkesfiskarna och alla deintressen och organisationer som ingår i nätverket ochaktionsgruppen var enig i ett kraftfullt nej till varjeform av olje- och gasutvinning i . Måttedetta bli en klar signal till statsminister hennes regering! Hon var själv ordförande förFN:s , där detbl.a. står: Kustområdena och stränderna ochresurserna i dessa områden kommer att utsättas förökande skador om nuvarande låt-gå-politik tillåtsfortsätta.Ingen av de ansvariga norska politikerna ellertjänstemännen ställde tyvärr upp . Bara det är ettbesked, och ett sorgligt sådant.Så till det andra hotet: I liggerScanraff - ett enormt raffinaderi som ensamtproducerar stora mängder koldioxid, kväveoxider,svavel och kolväten. En s.k. restprodukt är en 3-procentig tjockolja som inte kan raffinera påett lönsamt sätt. Det rör sig om perår. Den här resten säljer man till mindre nogrräknadeeuropeiska kraft- och värmeproducenter som inte harnågra utvecklade reningsmetoder för sina utsläpp.Vad som åter förs fram av framför allt lokalapolitiker är en idé som många av oss hoppades skullegå i graven 1991, nämligen att bygga ett gigantisktoljekondenskraftverk alldeles intill . Dettakraftverk går löst på mellan 4 och 5 miljarder kronoroch skall med hjälp av en tredjedel av Scanraffsrestolja, dvs. , producera ca 2terawattimmar el . Resten av oljan fortsätterman att exportera.Kraftverket, som skulle kunna få en verkningsgradpå , kommer att släppa ut 1,6 miljonerton koldioxid, svavel, kväveoxideroch en okänd mängd ammoniak, kolväten ochdivätesulfider. Därtill kommer en restprodukt på2 oljeaska, varav en tredjedel är giftigatungmetaller, som man inte vet var man skall göra av.120 000 ton processvatten och kylvatten somströmmar ut i med persekund och med 350 megawatts effekt.De tyngsta miljöinstanserna, Koncessionsnämndenoch , sade nej 1991. Regeringenbehövde inte fatta beslut därför att av bl.a.ekonomiska skäl fann för gott att dra tillbaks sinansökan.Ett av huvudargumenten för kraftverket är att de 2terawattimmarna skulle ge oss möjlighet att börjaavveckla kärnkraften. Det är rent nys. Vi använder ca el och skulle utan vidarekunna spara och effektivisera bort 35 terawattimmarutan någon märkbar effekt i vårt samhälle. Dessutomhar vi nu ett mycket stort elöverskott i landet.Ett annat argument har varit arbetstillfällena. Men inte är det väl så långtgånget i vårt land att arbetstillfällena skall gå föremiljön och människors hälsa? Då är det inte förframtiden och för våra barn och barnbarn vi planerar.Detta gigantiska projekt hör till en passeradenergiepok. De fossila bränslena måste nu fasas ut,och en satsning på inhemska och förnybaraenergikällor måste ske. Det är bråttom med att bytaenergisystem. Varje nytt fossileldat kraftverk är ett förmycket.Det är dags att på allvar ta ansvar för vårunderskrift i , herr talman. Det är dags attfatta de etiska beslut som kan ge ett socialt ochekologiskt hållbart samhälle, inriktat på solidaritetmed hela den övriga världen.Nu hann jag inte med att tala om motorvägarna,men de var det tredje hotet.Anf. 129 ():Herr talman! Det är inte lätt att hinna med alltman vill säga från denna talarstol.Jag tänkte koncentrera mig på den nya regeringenssyn på miljöpolitiken som den kommer till uttryck iregeringsdeklarationen.Det saknas konkretion i regeringsdeklarationen.Det finns ingen konkretion över huvud taget när detgäller miljöpolitiken. Man har inte bundit upp sig fören enda konkret åtgärd på miljöområdet. Däremotstaplar man ett antal miljömålsättningar ovanpåvarandra utan förpliktigande förtydliganden.Till miljöpolitiken hör också energifrågorna ochkärnkraftsfrågan. De luddiga formuleringarna när detgäller just energipolitiken har väckt oro inte minst i deegna leden. Jag vill citera Broderskaps BerndtEkholm, som ju också är ledamot av denna kammare.Han har sagt att den luddiga skrivningen gör att mankan sväva i tvivelsmål om regeringen verkligen villavveckla kärnkraften.Vad avses egentligen med det man säger omenergipolitiken? Skall man ställa av reaktorer underden kommande mantdatperioden eller inte?Innan valet var Socialdemokraterna oerhörttydliga. De gav beskedet att kärnkraftsavvecklingenskulle inledas , men är alltåterigen höljt i dunkel.Ytterligare en anledning till oro ärSocialdemokraternas ovilja att markera att år 2010gäller som slutår. Där har ju kds varit oerhört tydliga.Vi kristdemokrater har ju motionerat om och drivithär i att vi skall ha en lagstiftning somsäger att kärnkraftsavvecklingen skall vara avslutadtill . Detta tyckte Socialdemokraterna var ettbrott mot energiöverenskommelse. Hur kandet vara det? Den överenskommelsen syftade ju till attfå just den här kärnkraftsavvecklingen till stånd. Menhur har ni det egentligen med energipolitiken? Detvore mycket bra om vi kunde få någon form avledning om fortsättningen.Jag antar att Socialdemokraterna med talet om nyaekonomiska styrmedel i miljöpolitiken har tagit detpåbörjade arbetet med en skatteväxlingsutredning påallvar. Jag hoppas att det är så.