prot · GI0944 · 1994-12-16 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:44Fredagen den 16 decemberKl 9.00 17.55Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1994/95:124 till justitieutskottet2 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden /95:KU18och betänkande 1994/95:JuU8Lagutskottets betänkanden /95:LU12 och betänkande 1994/95:UU11Socialutskottets betänkande 1994/95:SoU10Kulturutskottets betänkande 1994/95:KrU7Utbildningsutskottets betänkanden /95:UbU5 ochUbU6Trafikutskottets betänkanden /95:TU8 och betänkanden /95:NU8 - NU10och NU13 3 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 15 decemberSoU9 Förslag till alkohollagMom. 2 (Alkoholinspektionens uppgifter)1. utskottet2. 1 (c, mp)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 9 och 10 (tillstånd till servering m.m.)1. utskottet2. utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till res. 4 (fp)3. res. 3 (v)Förberedande votering:31 för res. 417 för res. 3250 avstod51 frånvarandeKammaren biträdde res. 4.Huvudvotering:243 för utskottet41 för res. 417 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 127 s, 69 m, 24 c, 16 mp, 7 kdsFör res. 4: 19 fp, 17 v, 5 kdsAvstod: 17 sFrånvarande: 17 s, 11 m, 3 c, 7 fp, 5 v, 2 mp, 3kdsChris Heister, och (alla m) anmälde att de avsett att avstå från att röstamen markerats ha röstat ja.Mom. 14 (nöjes- och idrottsplatser, m.m.)1. utskottet2. 6 (c)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 16 (mattvång och pausservering)1. utskottet2. 7 (m)Votering:232 för utskottet69 för res. 748 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 24 c, 18 fp, 17 v, 17 mp, 12kdsFör res. 7: 69 mFrånvarande: 17 s, 11 m, 3 c, 8 fp, 5 v, 1 mp, 3kdsMom. 17 (minibarer)1. utskottet2. 9 (c, v, mp, kds)Votering:189 för utskottet69 för res. 943 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 139 s, 29 m, 2 c, 18 fp, 1 kdsFör res. 9: 3 s, 21 c, 1 fp, 17 v, 16 mp, 11 kdsAvstod: 2 s, 40 m, 1 mpFrånvarande: 17 s, 11 m, 4 c, 7 fp, 5 v, 1 mp, 3kdsMichael () anmälde att han avsett attrösta nej men markerats ha röstat ja.Mom. 18 och 19 (serveringstider m.m.)1. utskottet2. 11 (c, mp)Votering:194 för utskottet58 för res. 1149 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösternaFör utskottet: 141 s, 24 m, 2 c, 18 fp, 9 kdsFör res. 11: 2 s, 22 c, 15 v, 16 mp, 3 kdsAvstod: 45 m, 1 fp, 2 v, 1 mpFrånvarande: 18 s, 11 m, 3 c, 7 fp, 5 v, 1 mp, 3kdsMom. 21 (alkoholfria drycker)1. utskottet2. 13 (c)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 22 (öl klass II)1. utskottet2. 14 (c, v, mp, kds)Votering:228 för utskottet71 för res. 143 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösternaFör utskottet: 139 s, 69 m, 18 fp, 2 mpFör res. 14: 4 s, 23 c, 1 fp, 16 v, 15 mp, 12 kdsAvstod: 1 s, 1 c, 1 vFrånvarande: 17 s, 11 m, 3 c, 7 fp, 5 v, 1 mp, 3kdsElisa () anmälde att hon avsett attrösta nej men markerats ha röstat ja.Mom 23 (tillsyn)1. utskottet2. 15 (fp)3. res 16 (v)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Mom. 25 (överklagande)1. utskottet2. 17 (c, kds)Kammaren biföll utskottets hemställan med acklama-tion.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SoU7 Vissa frågor om personlig assistans och omkostnadsansvar för insatser enligt lagen om stödoch service till vissa funktionshindradeMom. 1 och 2Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 3 (komplettering av 6 § lagen (1993:388) ominförande av lagen (1993:387) om stöd och service tillvissa funktionshindrade)1. utskottet2. (m, c, fp, mp, kds)Votering:161 för utskottet141 för res.47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 17 vFör res. 69 m, 24 c, 19 fp, 17 mp, 12 kdsFrånvarande: 17 s, 11 m, 3 c, 7 fp, 5 v, 1 mp, 3kdsLU7 Översyn av varumärkeslagen m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.LU8 EG-regler om tilläggsskydd för läkemedelKammaren biföll utskottets hemställan.LU9 Ändring i bilaga XXII till EES-avtaletKammaren biföll utskottets hemställan.LU11 Försenade årsredovisningar m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.UU7 Tillämpning av lagen (1971:176) om vissainternationella sanktioner på områden i under bosnisk-serbiska styrkors kon-trollKammaren biföll utskottets hemställan.UU8 Ändring i lagen (1971:176) om vissa interna-tionella sanktionerKammaren biföll utskottets hemställan.UU9 Ändringar av protokoll 31 till EES-avtaletKammaren biföll utskottets hemställan.UU10 Övergången från EES till EU - vissa komp-letterande bestämmelserKammaren biföll utskottets hemställan.SfU5 Upphävande av lagar med anknytning tillEES-avtaletKammaren biföll utskottets hemställan.SfU7 Vissa socialförsäkringsfrågorKammaren biföll utskottets hemställan.SfU8 Ersättning för vissa vårdförmåner i interna-tionella förhållanden m.m.Mom. 1 (högkostnadsskyddet)1. utskottet2. 1 (m)3. res. 2 (v)Res. 2 ställdes mot res. 1 som biträddes med ackla-mation.Huvudvotering:230 för utskottet70 för res. 11 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 24 c, 18 fp, 17 v, 16 mp, 11kdsFör res. 1: 69 m, 1 mpAvstod: 1 kdsFrånvarande: 17 s, 11 m, 3 c, 8 fp, 5 v, 1 mp, 3kdsMom. 2Kammaren biföll utskottets hemställan.TU4 Upphävande av skeppsklarerarförordningenKammaren biföll utskottets hemställan.TU5 Höjning av vattenföroreningsavgiftenKammaren biföll utskottets hemställan.TU6 Köp av interregional persontrafik på järnvägm.m.Mom. 1 (upphandling av järnvägstrafik trafikåret1995)1. utskottet2. 1 (c)3. res. 2 (fp)4. res. 3 (v)5. res. 4 (mp)Förberedande votering 1:19 för res. 319 för res. 4260 avstod51 frånvarandeFörste vice talmannen konstaterade att lika röstetaluppkommit. Utgången skulle avgöras genom lottning.Förste vice talmannen anmodade att fungera som kontrollanter vidlottningen samt att förrätta lottdrag-ningen.Den upptagna röstsedeln visade ett nej och kammarenhade således antagit res. 4.Förberedande votering 2:27 för res. 222 för res. 4251 avstod49 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 3:43 för res. 128 för res. 2230 avstod48 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:227 för utskottet53 för res. 122 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 69 m, 2 fp, 12 mpFör res. 1: 24 c, 17 v, 1 mp, 11 kdsAvstod: 17 fp, 4 mp, 1 kdsFrånvarande: 17 s, 11 m, 3 c, 7 fp, 5 v, 1 mp, 3kdsMom. 2 (riktlinjer trafikupphandling)1. utskottet2. 5 (m)3. res. 6 (fp)Förberedande votering:75 för res. 528 för res. 6199 avstod47 frånvarandeKammaren biträdde res. 5.Huvudvotering:203 för utskottet71 för res. 528 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 24 c, 17 v, 16 mp, 2 kdsFör res. 5: 69 m, 2 kdsAvstod: 19 fp, 1 mp, 8 kdsFrånvarande: 17 s, 11 m, 3 c, 7 fp, 5 v, 1 mp, 3kdsMeddelande om samlad voteringFörste vice talmannen meddelade att arbetsmark-nadsutskottets betänkanden AU4 och AU5 skulleavgöras i ett sammanhang.4 § Förändring av vissa arbetsrättsliga regler,m.m.Föredrogsarbetsmarknadsutskottets betänkande1994/95:AU4 Förändring av vissa arbetsrättsligaregler, m.m. (prop. 1994/95:76 och 102).Anf. 1 ():Herr talman! I detta betänkande behandlas tvåpropositioner - dels propositionen om återställande avde arbetsrättsliga regler som fyrpartiregeringen inför-de, dels införlivandet av ett EG-direktiv om övergångav verksamheter och kollektiva uppsägningar. Rege-ringen har valt att i båda dessa propositioner av ideo-logiska skäl följa fackets och LO:s syn och åsikter.Låt mig först ta upp de förändringar av arbetsrättensom görs.I regeringsförklaringen sade statsministern: behöver fler företag och företagare. Det är i nä-ringslivet de nya arbetstillfällena i första hand måstekomma. Företag skall ges goda villkor att investeraoch expandera.Statsministern talade om samförstånd. Men det varenbart tomma ord. De klingar falskt när man ser vadregeringen gör för att ge företagen bättre villkor.Tror verkligen socialdemokraterna att en förkort-ning av provanställningstiden och återinförande avfacklig vetorätt samt återställande av turordningsreg-lerna ger fler jobb? Nej, det tror jag inte att socialde-mokraterna själva tror.Småföretagare, och andra organisationer harbett regeringen att inte återinföra dessa regler, då detenligt dem är ett steg helt i fel riktning som leder tillatt nyanställningarna bromsas upp i stället för attpåskyndas. Men regeringen väljer att enbart lyssna påLO och söker konfrontation med småföretagare ochoppositionen.Olika typer av råd som införs ger knappast någranya arbeten. Om man dessutom inte lyssnar på vadföretagarna i rådet säger hjälper det inte alls.Höjda skatter, höjda arbetsgivaravgifter och åter-ställd arbetsrätt är s recept för fler arbetstillfällen.De flesta företagare och ekonomer är på det klaramed att detta är helt fel väg. Men LO anser det varabra, och regeringen sitter tydligen helt i LO:s knä.Företagarna har i en skrivelse till riksdagsledamö-terna bett om ett antal saker. Man varnar för att deförsämringar i arbetsrätten som regeringen föreslårförsvårar för de små företagen när det gäller att infriaförväntningarna. Förkortad tid för provanställning,återinförd rätt till fackligt veto vid entreprenad och tillblockad av enmansföretag samt inte minst slopandeav rätten för företag att vid personalminskningar un-danta två personer från turordningslistan är förslagsom hotar uppkomsten av nya arbetstillfällen i småföretag.Inte minst om arbetsrätten åter skall utredas börregering och riksdag avstå från att ta tillbaka de för-bättringar för de små företagen som förra riksdagengenomförde.Det här innebär att en ny utredning omarbetsrätten kan arbeta lika bra utan återställd arbets-rätt, men det kan inte de 400 000 små företagen. Dekommer att anställa färre med återställd arbetsrätt.Man lyssnar inte till vad småföretagarna säger.Efter vad jag erfarit har regeringen också beslutatatt tillsätta en kommission för att lösa problemen påarbetsrättens område. Först återställer man för att detskall bli bättre. Därefter tillsätter man en kommissionför att förbättra det som redan har blivit bättre enligtsocialdemokraterna. Vilken logik!Målet är att åstadkomma en långsiktig och stabilarbetsrätt säger de. Då kan man inte hålla på ochförändra från till ett annat. De säger också attparterna skall ha ett stort inflytande i kommissionen.Då kan man fråga sig var de politiska partierna skallingå. Skall de politiska partierna ha något inflytande?Vad kommer att hända med den stora arbetsmark-nadspolitiska utredningen? Skall den vara kvar? Är vipå väg mot någon form av korporativistisk stat?I utredningsdirektiven sägs det också att det skallske en förstärkning av de anställdas rättigheter och attmålsättningen skall vara ett verkligt inflytande förlöntagarna och deras fackliga organisationer. Ävenhär är vi tillbaka vid den ensidiga synen att förbättraför facket. Man ser inte de stora delarna.Det sägs också att det är av avgörande betydelseatt få till stånd ett konstruktivt samarbete mellan ar-betsmarknadens parter. Det står faktiskt så. Vi har sett vilken hänsyn man tar till arbetsmarknadensparter. Man tar alltså hänsyn till en part. Sedan harman tänkt säga att man skall ta hänsyn till bägge par-ter, men vi ser vad regeringen är beredda att göra idag.Det sägs också - vilket jag tycker är ganskaenormt - att särskild hänsyn bör tas till den situationsom småföretagarna och deras anställda befinner sig i.Det står faktiskt så. Men det är precis det som intesker. I det förslag som läggs fram tas det intehänsyn till vad småföretagarna säger. Småföretagarnaber att få ha kvar de ändringar som den tidigare fyr-partiregeringen genomförde. Det bryr man sig alltsåinte det minsta om utan återgår till den situation somvar före fyrpartiregeringens tid. Jag tycker att dettavisar att det som sägs i kommissionen - vilket ordförresten, kommission - inte är något annat än ettantal ord. Man menar inget speciellt med det. Hademan gjort det hade man låtit de regler som finns i dagvara kvar.Man säger också att man skall försöka fåbranschvisa kollektivavtal. Vad händer då med demsom inte har några kollektivavtal? Vad skall ske där?Detta är frågor som man ställer sig med en viss för-våning.Låt oss så gå över till den andra delen i betänkan-det, nämligen EG-direktivet. I EG-direktivet läggs detfram ett antal förslag. I många fall går förslagen be-tydligt längre än vad som är nödvändigt. Här följerman också fackets synpunkter och väljer att gå betyd-ligt längre än vad som behövs. Därmed hamnar Sveri-ge i en svår situation i förhållande till de länder iEuropa som vi skall konkurrera med.Den lagstiftning som föreslås är långtgående. Denär också svårtillgänglig och i stora delar svårtolkad.Överlåtelser och övergångar kommer att försvårasgenom regeringens förslag. Färre människor får där-med arbete.Vi moderater har föreslagit en hel del förändringari regeringens lagförslag. Vår utgångspunkt har varitatt vi inte skall gå utöver vad EG-direktiven stipule-rar.Låt mig nu ta upp ett par av de saker som vi anserär fel. Regeringen förslår att den anställde vid enverksamhetsövergång skall ha valrätt mellan att följamed till förvärvaren och att vara kvar i anställning hosöverlåtaren. Det här förslaget kan få orimliga konsek-venser om det genomförs.Om någon eller några anställda väljer att stannakvar hos överlåtaren vid en verksamhetsövergångtorde det ofta uppstå en övertalighet hos denna. Tillföljd av turordningsreglerna i lagen om anställnings-skydd kan turordningskretsarna bli vida. Detta ledertill att anställda som har valt att avstå från att följamed vid övergången kan slå ut andra med kortareanställningstid trots att dessa inte haft med den aktuel-la verksamheten att göra.Låt mig ge ett exempel. Ett landsting kan beslutaatt överföra ett sjukhem till entreprenad. En av sjuk-sköterskorna vid sjukhemmet utnyttjar sin rätt att hakvar sin anställning i . Därmed uppstårövertalighet i , och en sjuksköterska måstesägas upp. Turordningskretsen utgörs av hela lands-tinget. Den sjuksköterska som har kortast anställ-ningstid i sägs upp. Det är emellertid intesjuksköterskan från sjukhemmet utan i stället en sjuk-sköterska vid t.ex. en vårdcentral i en helt annan delav landstingsområdet.Det är vår uppfattning att den här lagstiftningenbör begränsas till en regel som ger den anställde rättatt frånträda anställningen vid en verksamhetsöver-gång.En annan del i detta som vi reagerar mot är att en-ligt hittillsvarande regler har förvärvaren kunnat fort-sätta att tillämpa sitt vanliga kollektivavtal även för dearbetstagare som följt med vid övertagandet. Enligtregeringens proposition bibehålls denna regel, menmed tillägget att förvärvaren också måste fortsätta atttillämpa de anställningsvillkor som gällt enligt överlå-tarens kollektivavtal.Detta går betydligt längre än vad föreslår. Man ger alltså ettlöneskydd för den övertagna personalen. Trots in-vändningar från olika företag väljer man ett systemdär man kan arbeta med olika löner vid samma före-tag. Man kan arbeta med olika villkor vid sammaföretag. Det kan inte vara vettigt att ha anställda somunder har helt olika lönevillkor och helt olikavillkor i övrigt. Detta kommer att leda till stora prak-tiska svårigheter i hanterandet.Varför skall då vi i ha andra regler än öv-riga länder? Regeringens lagförslag går också så långtatt det föreslår förändringar när det gäller den offent-liga verksamheten, sjögående fartyg och konkurser.Här går förslaget längre än vad EU-direktivet sägeroch försvårar för svenska företag.Låt mig i det sammanhanget ställa en liten frågatill , och kds. Varför har ni valt attfölja med regeringen i det här fallet? I föreslogs inte detta. Det föreslogs ingaförändringar när det gäller den offentliga verksamhe-ten och konkurser. Men har , Centernoch kds valt att inte följa sina representanter i . Varför väljer ni att gå längre än vadArbetsrättskommittén har föreslagit i det här fallet?Jag ser med intresse fram emot att få svar på de härfrågorna.Herr talman! Låt mig avslutningsvis lägga fram ettyrkande. Jag står givetvis bakom samtliga fyrpartire-servationer och moderata reservationer, men medtanke på tidsbristen, herr talman, nöjer jag mig medatt yrka bifall till reservationerna 1, 2, 8 och 9.Anf. 2 ():Herr talman! Jag är övertygad om att vi alla i den-na kammare önskar en fullgod ordinarie arbetsmark-nad där alla har möjlighet attförsörja sig med eget arbete.Jag tror också att det råder en bred enighet om attvi måste få en större näringslivssektor. Det skulle göraatt vi får en ekonomi i bättre balans som ger pengartill en bra skola, en god äldreomsorg osv.Jag hoppas också att flertalet kommer att ha storrespekt för arbetsmarknadens framtida dynamiskautveckling med ny teknik, forskning och med en alltskarpare internationell konkurrens. Det är också vik-tigt att den nya arbetsmarknaden främjar en bättremiljö i vid bemärkelse. Det gäller ett kretslopp somminimerar farliga utsläpp men också teknik och kom-petens som medför att jobben blir intressantare ocharbetsmiljöriktiga. Det är också en viktig del i det somstegvis kommer att ske framöver.Små företag och nyaentreprenörer kommer att få allt större vikt.Den arbetsrätt som båda socialistiskapartier vill genomdriva är den arbetsrätt somutreddes under det tidiga 70-talet. Runt utrednings-bordet satt i huvudsak män med erfarenhet från 40-,arbetsmarknad. De var präglade avden tidens storindustri, centraliserade stora organisa-tioner och uppifrån kommande regler och beslut.Många var präglade av en arbetsorganisation med enlångtgående uppdelning i rutinartade arbetsmoment.Herr talman! Vi borde här ha en diskussionom . Vi vet att det kommer att bli en blixt-rande snabb teknisk utveckling. Vi vet att vårt landkommer att få leva med en oerhörd internationellkonkurrens. Allt detta kommer att leda till krav påsnabba omställningar och ökad flexibilitet. Det kom-mer att leda till allt större krav på ökad kompetens. Viborde här särskilt diskutera småföretagens situa-tion och deras avgörande roll för att vi skall få enfullgod ordinarie arbetsmarknad.Dagens betänkande gäller att arbetsrätten skallåterföras till ett system där erfarenheterna som detgrundar sig på är . Diskussionen bordei stället peka framåt.De små förändringar som det fattades beslut om idecember 1993 var i första hand ägnade att underlättaför små företag och för deras anställda. Beslutet omreglerna om tolv månaders provanställning var viktigtför att ge arbetslösa bättre hjälp att kunna arbeta sigfram till en anställning. Därigenom fick de chansenatt visa upp sig och komma in på ett ordinarie jobb.Dessa små förändringar har egentligen inte berörtstörre företag, men de har skapat framtidstro hos småföretag och entreprenörer.Jag är övertygad om att vi inte har förmågaatt föreställa oss hur snabbt den tekniska utvecklingenkommer att gå. Det kommer framöver attbli allt färre som arbetar på golvet. Detta medför attde små företagen blir allt viktigare. Vi måste heltenkelt få en stark småföretagsutveckling. Vi måsteskapa ett gott företagsklimat för alla företag och dåsärskilt för de små och medelstora.Den linje som de båda socialistiska partierna harvalt i denna fråga visar att de inte har förstått viktenav att satsa på små och medelstora företag för job-bens, ekonomins och utvecklingens skull. Jag bekla-gar verkligen detta.I dag diskuterar vi inte bara arbetsrätten i framti-den. Vi diskuterar egentligen en mycket gammalmo-dig och omodern arbetsrätt. Hur många jobb kommeratt försvinna genom denna s.k. återställarpolitik. Manbryter en gryende framtidstro - en framtidstro somhålls uppe med en hygglig konjunktur. Den bryts nergenom att man icke vill förstå situationen för de småoch medelstora företagen och dess anställda. Egentli-gen diskuterar vi skapandet av en större öppen arbets-löshet, flera personer i AMS-åtgärder och en störreotrygghet för många. Om man inte får sköta ett före-tag någorlunda flexibelt kan alla jobb riskeras.Det är min förhoppning att arbetsmarknadensparter har förmåga att diskutera det här på ett annatsätt och att göra det mycket snabbt för att minimeraden skada som båda socialistiska partier tänker göra svensk arbetsmarknad och svenskföretagsamhet.Vi måste få en arbetsrätt som klarar 2000-taletskrav. Det beslut som fattades var ettdelsteg för små företag. Det borde ha fått kvarstå.Med den utgångspunkten skulle man diskutera vidareom de krav som kommer att ställa. Vimåste få en arbetsrätt som är bra för små och storaföretag - en arbetsrätt som ger jobb och inflytande,även för den enskilde på arbetsplatsen.Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 2, 5,9 och12.Anf. 3 ():Herr talman! Svensk arbetsmarknad präglas i storadelar av en stabil och delvis stolt historia. Åttatim-marsdagen kom i seklets början. I slutet av 20-taletinrättades Arbetsdomstolen. fick vi det Salt-sjöbadsavtal som har kommit att prägla flera decenni-ers ordning för parterna på arbetsmarknaden. Parternagavs också ett långtgående ansvar att avtala i tungaoch väsentliga delar. Så kom det expansiva lagstift-ningsskedet , då flera lagar såg dagensljus. Medbestämmandelagen och lagen om anställ-ningsskydd, LAS, var de mest diskuterade och publi-ka enskilda lagarna. MBL byggde för övrigt på dens.k. §-32-utredningen från 70-talets början.Syftet med 70-talets arbetsrättsreformer var att ar-betstagarna skulle få mer information och inflytandepå arbetsplatsen och att anställningstryggheten skulleöka. Erfarenheterna visar att lagarna inte alltid fick eneffekt som överensstämde med deras syfte. De skapa-de formaliserade samarbetsformer och en byråkratiskbeslutsprocess.De kollektivavtal som träffades förändrade inte igrunden det förhållandet. Till detta kommer att regel-verket var omfattande och svåröverskådligt, detaljeratoch komplicerat.Under 1980-talets socialdemokratiska regeringsårbehandlades i ett stort antal motio-ner med krav på förändringar i den arbetsrättsligalagstiftningen. Sedan mitten av decenniet framställdeFolkpartiet m.fl. också krav på en mera genomgripan-de översyn av regelsystemet. Kritiken riktades motvad man såg som grundläggande fel i lagstiftningen,såsom att rättigheterna i alltför stor utsträckning varberoende av medlemskap i en facklig organisation ochatt reglerna hade en bristande anpassning till de mind-re företagens förhållanden.När den borgerliga fyrpartiregeringen hade över-tagit regeringsmakten aktualiserades frågan om över-synen. såg då med stor till-fredsställelse på att en bred översyn skulle komma tillstånd, men man utgick från att det fortsatta arbetetskulle kunna ges en inriktning i linje med de synpunk-ter, uppslag och konkreta förslag som kom till uttrycki bl.a. kommittémotioner. Kommittédi-rektiv 1991:118 utfärdades också genom ett rege-ringsbeslut samma år.Genom regeringens beslut fickArbetsrättskommittén ett tilläggsdirektiv, 1992:109,som avsåg vissa frågor om kollektivavtal, medbe-stämmande och anställningsskydd. I direktiven angesatt kommittén i sitt arbete skall utgå från att kollekti-vavtal även kommer att spela en betydel-sefull roll för att reglera förhållandet mellan arbetsta-gare och arbetsgivare.Den proposition som fyrpartiregeringen lade framhösten 1993 innehöll ganska måttliga förändringar idet arbetsrättsliga systemet.Propositionen hade sin bakgrund i den svenskaekonomins kraftiga recession med hög arbetslöshet,finansiella obalanser och en låg produktionsnivå. Attfå till stånd en snabb expansion av antalet arbetstillfäl-len inom det privata näringslivet kommer att vara ennyckelfråga .