prot · GH09115 · 1994-06-01 00:00:00 — Det innebär att det finnspolitiker som inte har insett att de måste agera påett annat sätt och inte bli offer föromständigheterna.Jag tror att en utvärdering av den typ som utskottetär enigt om är ett utomordentligt instrument för attföreslå förändringar eller ge ytterligare stöttor tillpolitikerna i arbetet med att vara bra politiker ochbra företrädare för sina väljare.Anf. 128 BO () replik:Herr talman! Jag har kunnat följa förändringar utei kommuner. Jag har kunnat följa dem i min egenkommun . Det har skett en utförsäljningav bussverksamheten till men för den kommunalaekonomin. Jag har konstaterat att man har skickatut hela den tekniska verksamheten. Det har integjorts i en demokratisk process och med ansvar förvarandras åsikter, utan med en bestämd vilja attskicka i väg det hela på entreprenad. Jag har talatmed kommunalpolitiker som har gått ute på stan.De har fått frågor av medborgarna om hur det kanse ut som det gör på den tekniska sidan, t.ex. medgatorna, och på det andra området. Politikernasäger: Det har vi lagt i ett kommunalt bolag, så detkan vi inte svara på. Jag har mött kommunalt aktivasom säger att de måste ställa infullmäktigesammanträden därför att de har skickati väg så mycket på bolag att de inte har så mycketatt göra.Det är klart, , att medborgarnaefter ett tag frågar varför det skall finnas politiskapartier när man inte kan tala med företrädarna. Dehar ju skickat saker på entreprenad, dvs. frånhäntsig möjligheten att styra.Jag vill säga att det inte var av illvilja som maninledde den här processen. Man var väl trängd avden ekonomiska verkligheten. Men jag tycker attsignalerna är så pass oroande att vi måste ta demtill oss. För mig är faktiskt demokratin viktigare änentreprenadsystem, köpa--sälj-system och sådanasaker. Vi får inte förstöra ett viktigtframtidsinstrument för att utveckla framåt.Jag vill säga följande till jag satt i Hälso- och sjukvårdsutredningenförsökte vi att komma fram till vad köpa--sälj-systemen har betytt. Man har ju sagt attverksamheterna har blivit så mycket effektivare. Vikunde inte se det. Antagligen är det på det sättet -- jagsäger antagligen, för jag vet inte -- att det är detkommunala skattestoppet och det faktum attregeringen har dragit in pengar från kommuner ochlandsting som har lett till att verksamheten harblivit effektivare.Det har nämligen i preliminära studier visat sig attdet blivit samma resultat oavsett om mangenomfört förändringar i organisationen och införtköpa--sälj-system eller om man har suttit och sovithela tiden med sin gamla organisation. Man harvarit lika duktig att spara i den organisation därman har sovit som i den där man har varit aktiv iöverkant. Det som har styrt det hela och varitavgörande är skattestoppet i kombination medindragning av pengar.Anf. 129 ()replik:Herr talman! sade någonting i sittförra inlägg som jag gärna skulle vilja instämma i.Han sade att kommuner inte skall vara företag. Jaghåller helt med om detta. Kommunerhar inte förutsättningar att arbeta som ett företag.De skall företräda kommuninnevånarnas intressepå bästa möjliga sätt.Om kommunalt förtroendevalda och tjänstemänhade haft bättre förutsättningar att vara företagare,hade de säkert varit det. Jag tror att det krävsspeciell kompetens för att bevara den kommunalademokratin och ha ansvar inför sina väljare ochkommuninnevånarna. Det är en annan typ avmänniska än den som är företagare. Därför skallman se till att hålla dessa verksamheter skilda.Jag är precis lika stor motståndare som BoHolmberg till den trend som eventuellt finns på endel ställen att man med avsikt att hemlighålla sakeroch ting för kommuninnevånarna läggerverksamheter i kommunala bolag. Jag tycker attdet är alldeles förkastligt. Det skall definitivtbekämpas.Det måste vara varje kommunalpolitikers ansvaratt bevaka detta. En av anledningarna till den nyakommunallagens tillkomst var bl.a. att viskulle få in bestämmelser som regleradepolitikernas insyn och kontroll i de kommunalabolagen.Här finns bestämmelser att utnyttja. Det hardessutom kommit ytterligare tillägg under senaretid. Det är de förtroendevaldas ansvar att utnyttjade möjligheter till insyn som lagen faktiskt ger. Detgör man inte, därför att man på många håll inte vettillräckligt.Det finns all anledning i världen att vi alla i vårapolitiska partier, var och en hos sig, medverkar tillett genuint utvecklings- och utbildningsarbete förvåra kommunala förtroendevalda, så att deutnyttjar de insynsmöjligheter som finns ochmotarbetar trenden att lägga verksamheter ikommunala bolag för att försvåra insynen.Att ha kommunala förtroendevalda i kommunalabolagsstyrelser innebär med nödvändighet att mansitter på två stolar. Man har lojalitet dels motföretagets verksamhet, dels mot sina väljare. Det ärfaktiskt inte alltid som syftet med bolagetsverksamhet sammanfaller medkommuninnevånarnas bästa.Anf. 130 BO () replik:Herr talman! Det gläder mig att inställningen att kommunerna inte skallutveckla några affärsverk. Kommuner ärkommunala självstyrelseorgan, och ett led i detsvenska folkstyret.Nu anordnar de båda kommunförbundenkonferenser, -- och inte enkonferens, utan tusen konferenser -- där man harkonsulter som kliver fram och lägger på over-head-bilder och konstaterar: måste ni tänka om här.Ni måste förstå att kommuner är monopol sommåste brytas upp. Ni måste förstå att medborgarnaskall bli kunder. Ni måste förstå att barnomsorgenskall bli affärsområde 1 och äldreomsorgenaffärsområde 2.Detta får man höra inte bara på en konferens, utanpå tio konferenser. Det är klart att människor dåbörjar undra om de är till besvär, eller om de harläst alldeles fel. Jag hoppas därför att det nu blirbalans, och här tycker jag att konstitutionsutskottethar gjort en viktig insats genom att av regeringenbeställa en utvärdering.Jag hoppas att man i lugn och ro kan gå igenommaterialet, låta den kommunala demokratinsprinciper vara riktgivande för utvärderingen ochkomma med förslag till . hardå med detta beslut gjort en stor insats.Jag hör själv till dem som åker runt och säger får välja om man skall utveckla kommunen tillnågon form av affärsverk eller om man skall stå fastvid kommunen som självstyrelseorgan. Visocialdemokrater tvekar inte var vi står i denfrågan. Efter debatten här har jag förstått attdet kan bli en rätt så bred majoritet bakom att hållafast vid demokratins spelregler i kommunerna.Anf. 131 (nyd):Herr talman! Ny demokrati har allt sedan sittinträde i i olika partimotioner drivitfrågan om en minskning av det statliga ochkommunala partistödet. Vi anser att detta är enviktig principiell fråga. Besparing ochåterhållsamhet bör vara budskapet från politikernatill allmänheten.Vi har föreslagit att det statliga stödet /95 skall minskas utöverden av regeringen redan föreslagna minskningen på10 %. Beträffande det kommunala stödet har Nydemokrati förslagit att det skall minskas med 50 %under en treårsperiod med start 1995.Reglerna för fördelningen av de kommunala stödetgynnar otvivelaktigt de större partierna ochmissgynnar oss små. Ett bättre och rättvisaresystem skulle enligt vår mening vara att införa ettsystem med fasta belopp för grundstöd, lika för allapartier. Annars kan ett litet parti få betydandesvårigheter att hävda sig i lokalpolitiken ikonkurrens med de stora partierna, vilket är någotsom i grunden får anses strida mot den kommunalademokratin.Under detta och tidigare riksmöten harvåra motioner beträffande en minskning avpartistödet avstyrkts framför allt med argumentet,att om regeringen skulle besluta om en nedskärningskulle detta innebära en inskränkning ikommunernas kompetensutövning.Vi har föreslagit attregeringen skall tillsätta en utredning beträffandedet kommunala partistödets omfattning. Vi haremellertid till vår glädje nu delvis villfarits genomen av Statskontoret gjord utredning. Enutvärdering av denna skall göras inomregeringskansliet. Vi i Ny demokrati är mycketspända på resultatet.I samma motion där vi berör frågan om detkommunala partistödet har vi yrkat på attriksdagen skall komplettera kommunallagen medbestämmelser som går ut på att ett parti som harerhållit mandat i fullmäktige men som inte ärföreträtt i kommunstyrelsen skall ha rätt att låtaledamot eller suppleant som företräder partiet ifullmäktige närvara vid styrelsens sammanträdenoch även delta i överläggningarna. Efter valet 1991fanns det många exempel på att partier med fåmandat inte ens fått en insynsplats.Vi anser vidare att även en person som inte ärförtroendevald bör ha närvarorätt i nämnd ellerstyrelse. Vi anser alltså att dessa frågeställningarbör utredas närmare. I likhet harutskottet sagt att närvarorätten endast gällerförtroendevalda. Det är just denna fråga som vi villha närmare utredd.Regeringen har lagt fram ett förslag om offentliganämndsammanträden. Enligt detta tycks det finnasvissa möjligheter för allmänheten att få närvaraunder vissa förutsättningar. Vi önskar emellertid attdet specifikt skall utsägas att det framför allt ärrepresentanter för partier som skall få delta. Vianser att man närmare bör utreda denna fråga.Slutligen vill jag med anledning av kommentarernafrån i inledningen avKU:s betänkande i likhet med kommitténunderstryka vikten av att regeringen tar initiativ översyn av den kommunala revisionen. Jaginstämmer med kommittén som trycker på att denkommunala revisionen, liksom för övrigt denstatliga, bör ha en hög kompetens.Jag instämmer också med samma kommitté när denföreslår att regeringen skall utreda den kommunalaoch regionala näringslivspolitiken mot bakgrund aven eventuell EU-anslutning.Herr talman! Jag vill slutligen yrka bifall till minatvå reservationer, nr 2 och 4.Anf. 132 ()replik:Herr talman! I utskottsbetänkandet ansermajoriteten, dvs. i det här fallet alla partier utomNy demokrati, att offentligt stöd skall utgå tillpartierna för att de skall kunna ha en rimligverksamhet utan att vara beroende av medelutifrån. När det gäller utformningen av bidragetavgör varje kommun själv hur man vill utforma detstöd som skall utgå till de partier som ärrepresenterade i fullmäktige.Som påpekade ger ju det härförslaget en möjlighet till öppnanämndsammanträden där även Ny demokrati ärvälkommet att delta. Vi har inte funnit någonanledning att begränsa närvarorätten till depolitiska partierna, utan den gäller samtligamedborgare. Om medborgarna hade tyckt att Nydemokrati skulle vara representerade i form avförtroendevalda i alla nämnder och styrelser hadede röstat så att Ny demokrati hade fått en ökadrepresentation.Herr talman! Jag yrkar avslag på Ny demokratisreservationer och bifall till hemställan ibetänkandet.Anf. 133 ():Herr talman! Den kommunala självstyrelsen är enav hörnpelarna i den svenska demokratiskastrukturen och modellen. Den kommunalademokratin och självstyrelsen måste därför havillkor som gör att de lokala politikerna känner attderas viktiga uppgift är meningsfull. På riksnivåmåste vi därför visa respekt för de kommunalabeslutsfattarna och inte lägga oss i och peta i allt förmycket av det som är deras ansvarsområden.Dagens betänkande behandlar delar avLokaldemokratikommitténs betänkande. Detbehandlar också ett antal motioner, bådeföljdmotioner och ett antal motioner från denallmänna motionstiden. Vi kan konstatera att detfinns många utestående frågor som kommer attberedas ytterligare. Dit hör den kommunalasjälvstyrelsens rättsliga reglering, deförtroendevaldas arbetsförutsättningar, denkommunala revisionen m.m.Kommuner och landsting hanterar en mycketomfattande verksamhet. Det mesta sker i egen regi,men alltmer har kommit att läggas ut påentreprenörer eller upphandlas i viss konkurrens.En så stor verksamhet ställer mycket stora krav påutvärdering och uppföljning. Det gäller både denverksamhet som drivs i egen regi och den somupphandlas från andra. Här är den föreslagnaändringen i kommunallagen bra. Den klargörnämndernas ansvar och skyldigheten förfullmäktige att möjliggöra detta via avtal eller påannat sätt innan verksamhet läggs ut påentreprenad.Vi anser att det är positivt att införa folkinitiativetbeträffande kommunala folkomröstningar. Det gördet möjligt för av medborgarna att krävafolkomröstning i en fråga. Att ge möjlighet förmedborgarna att direkt få ta ställning i en fråga serjag som en utveckling och förstärkning avdemokratin. Det är verkligt folkstyre.En annan förbättring är att personalföreträdareinte längre skall ha rätt att närvara vidbehandlingen av ärenden som gäller beställning ochupphandling av varor och tjänster. Det är någotsom varit ett problem vid upphandling avkonkurrensutsatt verksamhet och när man haftrenodlade beställarnämnder som haft att agerasjälvständigt gentemot utförarnämnder. Vidareföreslås förtydliganden dels när det gäller rätten attta ut avgifter för tjänster och nyttigheter, dels närdet gäller självkostnadsprincipen.Ett enigt utskott föreslår också att regeringen börvidta åtgärder för en samlad utvärdering ochuppföljning av medborgerlig insyn och kontroll.Herr talman! Utskott är i stort sett enigt. Vad gällerfolkomröstningar har Socialdemokraterna enreservation, och jag har redovisat vår syn i denfrågan. Ny demokrati har en reservation som gällernärvarorätt. Här är det vår uppfattning att det börgälla förtroendevalda. Det bör vara en fråga förrespektive fullmäktige att besluta om. Det är inteen riksdagsfråga att reglera sådana skyldigheter förkommunerna. Möjligheterna att ge närvarorättfinns redan. Vi behöver inte införa någonskyldighet.Det är samma sak med det kommunala partistödet.Kommunalt självstyre måste innebära attkommunerna själva får bestämma. Det är inte enfråga som vi skall lägga oss i.Alla frågor som vi hanterar i samhället är inte hellerpolitiska. På den statliga nivån skall man inte alltförmycket lägga sig i vad som sker på den kommunalanivån. På den kommunala nivån måste man ocksålåta bli att lägga sig i frågor som bara medborgarnasjälva kan hantera. Skolpengen ochbarnomsorgspengen är exempel på former att föraut beslut och ansvar från den politiska sfären ut tillmedborgarna själva. Här finns det fortfarandemycket att göra.Sedan tyckte jag att det var intressant att lyssna påBo Holmbergs åsikter i det här ämnet. Efter någraår i kommunalpolitiken kan jag konstatera att detfinns ekonomisystem som inte bara lever sitt egetliv utan som i vissa fall har slutat att leva något liv.Där kämpar politikerna glatt vidare utan någonsom helst kontroll över det ekonomiska systemet.Många av de problem som kommunalpolitikernamöter och många av de problem som BoHolmberg tog upp handlar ju om en annorlundaekonomisk situation för kommunerna. Jag kankonstatera att Socialdemokraterna inte kommer attföreslå några ytterligare medel till kommunernajämfört med vad regeringen gör. Kommunernasekonomiska situation kommer att vara densammaoavsett vilket parti som är i regeringsställning.Herr talman! Med det vill jag yrka bifall tillhemställan i utskottets betänkande.Anf. 134 ():Herr talman! Folkinitiativ till en folkomröstningger möjlighet till verkligt folkstyre, sade OlaLarsson. På vilket sätt blir det ett verkligt folkstyre?Fullmäktige kan ju i alla fall vägra att ta upp frågantill folkomröstning. Då har man ju inte fört fråganett steg framåt. Det är trots allt fullmäktige somskall besluta om detta.Anf. 135 ():Herr talman! Här är det frågan om en avvägning isystemet. Möjligheterna till en folkomröstningökar självfallet med det föreslagna folkinitiativet.Catarina Rönnung menar väl inte att folk inte inågot fall skall få avgöra frågor i folkomröstningar.Om jag inte minns alldeles fel har ävenSocialdemokraterna ställt sig bakom enfolkomröstning i EU-frågan. Jag antar att det finnstungt vägande skäl även för det. Jag tror att vibehöver fler folkomröstningar, både på de statligaoch den kommunala nivån.Anf. 136 ():Herr talman! Först skall jag be omursäkt för att jag kallade honom vid fel efternamn.I mitt första inlägg sade jag att vi är anhängare avatt folkomröstningsinstitutet används i ungefärnuvarande omfattning. Vi skall användafolkomröstningen i stora övergripande frågor.Kommunindelningsfrågor är t.ex. bra attfolkomrösta om.Att man skall kunna folkomrösta i vilken fråga somhelst tycker vi är att gå för långt. Via denrepresentativa demokratin skall man ha kännedomom vad folk anser, driva de politiska frågorna inomde politiska partiernas ramar, för att kunna fattalångsiktiga beslut och väga kostnader mot utgifterpå ett långsiktigt sätt.Anf. 137 ():Herr talman! Jag förstår inte riktigt vad CatarinaRönnung är rädd för, eller varför hon är rädd för attmedborgare i en kommun skall få säga vad de vill ien folkomröstning efter ett folkinitiativ. Om depolitiska partierna och partisystemet fungerar somde skall och kanaliserar viktiga frågor, kommer intenågra folkinitiativ att behöva tas. Med CatarinaRönnungs modell försvinner möjligheten förmedborgarna att begära en folkomröstning när detpolitiska systemet inte klarar att hanterasituationen. Därför innebär den föreslagnamodellen en klar förbättring jämfört meddagsläget.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § biståndsverksamhetFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1993/94:KU41 biståndsverksamhet(prop. 1993/94:189).Anf. 138 ():Herr talman! Vi behandlar nu regeringensproposition med förslag att utvidga kommunernasmöjligheter att ge bistånd till kommuner i andraländer. Ett enigt konstitutionsutskott går utanvidare resonemang på regeringens linje. Jag hardärför inga förhoppningar om att kunna förhindraeller avvärja detta beslut.Jag vet dock att åtskilliga ledamöter här ikammaren precis som jag delar den principiellauppfattningen att bistånd i andra länder skall varaen fråga för riksdag och regering och inte förlandets kommuner. Jag vill därför yrka bifall tillmotion K63 och avslag på propositionen ochdärmed också på utskottets hemställan undermom. 1.I propositionen föreslås att kommunernasmöjligheter att ge internationellt bistånd utvidgasytterligare utöver vad som skett senast i sambandmed tillkomsten av kommunallag.Bakgrunden är det ökade intresse som mångakommuner känt att få bistå vänortskommunersärskilt i de baltiska staterna i deras ansträngdautvecklingsarbete.Herr talman! Internationellt biståndssamarbetebör, som propositionen också pliktskyldigtredovisar, vara ett statligt ansvar inom ramen förutrikes- och biståndspolitiken. Med den successivauppluckring som skett, och som propositionen ärytterligare ett steg i, urgröps denna grundprincipalltmer.Tunga remissinstanser som SIDA, som onekligenbesitter en viss erfarenhet av långsiktigtbiståndsarbete i en främmande miljö, avvisar dengrundläggande tanken i propositionen. OcksåKammarrätten i , Riksrevisionsverketoch framhållerdenna grundprincip. Som sed är när man har enklar politisk viljeriktning, anser sig varken regeringeller utskott behöva ödsla någon ingåendeargumentation till den förskjutning i principielltavseende som propositionen är uttryck för.Jag förnekar inte alls att det finns ett mycket starktoch välkommet engagemang, framför allt när detgäller vänortskommuner i våra baltiskasysterländer, ute i landets kommuner och blandstora delar av svensk allmänhet. Det engagemangetkan mycket väl kanaliseras viafrivilligorganisationer vid sidan om det statligabiståndet. De resurser och det kunnande somföreligger på sina håll i kommuner kan, som juockså SIDA påpekat, kanaliseras i ettverkningsfullt stöd till de statliga biståndsinsatsersom görs.Herr talman! Internationellt biståndssamarbetemåste till skillnad från vanligt vänortssamarbetepräglas av omfattande kunskap i internationellaförhållanden och utvecklingsfrågor. Till dettakommer ett icke oväsentligt mått av utrikespolitisktkunnande och omdöme, som inte rimligtvis kanförväntas ingå i reguljär verksamhet.Riskerna för felbedömningar, säkerligen alltid motbakgrund av vällovliga ambitioner och starkasolidaritetskänslor, måste därmed vara alldeles förstora.Propositionen söker undvika dessa risker medrestriktioner om vilka kommuner i vilka stater somfår erhålla kommunalt bistånd och om samråd medregeringen. Dessa förslag visar på svårigheternaoch undanröjer inte de principiella invändningarna.Indirekt visar det således på att man här rör sig påett känsligt principiellt plan, men man låtsas inteom problemet. Man vill inte stöta sig med enentusiastisk allmän opinion genom att hävdagrundläggande principer. I stället medverkar mantill en successiv förskjutning av perspektivet.Herr talman! Engagemanget för kansäkert i de allra flesta fall betraktas som ytterstvälkommet och utrikespolitiskt helt oförargligt.Men det som kan ses som oförargligt måsteha generell bäring också i andra sammanhang och iandra opinionslägen. Det som har hänt sedanmurens fall i visar också atthistorien inte är död utan att den i högsta grad haråterkommit.Ingen kunde föreställa sig det som hände hösten1989 i Öst- och eller för den delendet som hände i det forna hösten1991. Och var det ännu svårare att föreställa sigdet som sedan hänt i , det fornaJugoslavien och i . Historien är inte död.Det enda vi kan förutsäga är att vi inte vet hurframtiden kommer att te sig. Det manar tillförsiktighet.Det kan vidare inte anses principiellt rimligt ute i kommunerna, kanske med knappamajoritetsbeslut, skall kunna fatta beslut av dennaart. Till skillnad från vad som gäller för närvarandebeträffande de baltiska staterna, kan sammalagreglering komma att tas i anspråk för liknandebiståndsinsatser från sida till orter iländer för vilka gäller att den politiska opinionen ivårt land är starkt splittrad. Delar regeringen dennaopinionsuppfattning blir den trängd att medgekommuner som så önskar detta. I annat fall avvisaskommunernas framställningar. Aldrig så vällovliga,men ofta tidsmässigt begränsade och spontanalokala opinioner, bör inte i någon störreutsträckning få styra svenskt bistånd till människori andra länder. Det är inte vårt samvete som skallvara gott, utan resultatet av svenskabiståndsinsatser.(forts. )AjourneringKammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.15 § (forts.) f415 > biståndsverksamhet(forts. KU41)Anf. 139 ():Herr talman! Jag vill bara helt kort yrka bifall tillutskottets hemställan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )16 § Förvaltningsmyndigheternas ledningFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1993/94:KU42 Förvaltningsmyndigheternas ledning(prop. 1993/94:185).Anf. 140 ():Herr talman! Regeringen har föreslagit att centralaförvaltningsmyndigheter skall styras som s.k.enrådighetsverk om det inte finns vägande skäl sommotiverar att myndigheterna leds på något annatsätt.Vi socialdemokrater yrkar avslag på detta, därföratt vi anser att huvudregeln skall vara attförvaltningsmyndigheternas ledning skall utgörasav lekmannastyrelser.Denna vår ståndpunkt bygger vi på att det svenskaförvaltningssystemet är unikt i världen genom attmedborgarna har insyn i myndigheternasverksamhet på en mängd olika sätt. Allmännahandlingar är i princip offentliga ochmeddelarfrihet råder.