prot · GH0957 · 1994-02-09 00:00:00 — Därför vill vi se att rekryteringsstödtillämpas så att vi ungdomar ges möjlighet påarbetsmarknaden.Sedan vill vi att arbetslösa skall ges möjlighet tillfortbildning och omskolning med en ersättning sommotsvarar A-kassan. Varför bestraffar deborgerliga partierna dem som vill studera i ställetför att gå arbetslösa. En ersättning som motsvararA-kassan är en absolut förutsättning. förlorarman på att ta en anvisad utbildning. Det är ju intebara individen som förlorar, utan även samhälletförlorar.Många tycker att dagens ungdom har fått livetserverat för sig. Men tänk efter. Ställer ni upp på ensådan beskrivning? Arbetslöshet, höga hyror, orooch otrygghet.Slutligen vill vi ungdomar att ni, riksdag,skall förstå att det inte är bidrag som vi vill ha. Vivill känna delaktighet och vara en viktigkomponent i arbetslivet och samhällsutvecklingen.Visserligen är vi arbetslösa men absolut intevärdelösa. ''Herr talman! Detta var hälsningen från AnnaBurland och Per . Vi här i måste tavårt ansvar och se till att arbetslösheten bekämpas.Vägen dit är utstakad. Den finns i desocialdemokratiska motionerna.Anf. 117 ():Herr talman! Aldrig i modern tid har så mångavärmlänningar som varit arbetslösa, och särskilthårt slår arbetslösheten bland ungdomar. Ocksålångtidsarbetslösheten har ökat, och mångaarbetslösa riskerar att , kanske för alltid,ställas utanför samhället.Arbetslösheten är ett problem för dem som blirarbetslösa, för deras familjer och även församhället. Samstämmig forskning visar attarbetslöshet framkallar ohälsa, försämradsjälvbild, stress, oro och försämrad tro påframtiden. Detta gäller både ungdomar och vuxna.Den ekonomiska stressen, dvs. att inkomsterna ifamiljen minskar, har stor betydelse för hur passallvarliga konsekvenserna blir av arbetslöshetenUndersökningar i bl.a. , utförda i , visar atten rad skador uppstår redan underuppsägningstiden. Drygt var fjärdejärnvägsarbetare i uppgav försämradstämning i familjen under själva uppsägningstiden.Forskningen visar också att ett nytt jobb, fast ellertillfälligt, snabbt har motsatt effekt.För de samhällen som drabbas av hög arbetslöshetfinns en rad negativa effekter dokumenterade.Yngre personer, främst de unga kvinnorna, flyttarfrån orterna. De sociala banden skadas, ochunderlagen för service försämras. Konflikternamellan olika grupper ökar, t.ex. mellan invandrareoch svenskar.Kraven på arbetsmiljön minskar av högarbetslöshet. Flera studier visar att övertiden ärsom störst när arbetslösheten är högst. Bara förVärmlands del beräknas övertiden i januari i årmotsvara 1 500 årsarbetstillfällen.Konsekvenserna av arbetslösheten finns på mångaplan. Det är i syfte att försöka hindra de nämndaeffekterna som vi socialdemokrater påVärmlandsbänken föreslår en rad åtgärder förVärmland. Vi efterlyser en bred och offensivnäringspolitik, där alla politikområden måstesamverka för att pressa ner arbetslösheten. Vianser bl.a. att en förstärkning avUtvecklingsfondens resurser bör ske.Det är naturligt att satsa på infrastrukturen när detär lågkonjunktur. Det är nödvändiga och viktigaåtgärder för att skapa arbete och tillväxt iVärmland. Det handlar om upprustning avriksvägar och länsvägnät.Det handlar också om att rusta upp järnvägsnätettill , och . Det handlar omen ny länsflygplats i . Det handlar om attsjöfarten på skall garanteras långsiktigt.Det handlar om att bygga uttelekommunikationerna.Det krävs också ett sammanhållet, långsiktigt ochgenomarbetat program för att vända utvecklingeninom byggbranschen i länet. Ett sådant programbör innehålla åtgärder som gör det möjligt att byggabort brister i boendet, renovera lokaler ochbostäder samt byta ut vatten- och avloppssystem.På kulturområdet är det aktuellt att bygga ett nyttlänsmuseum i vårt län. är av allaVärmlands byggjobbare arbetslösa. Om inte någotgörs, kommer en hel bransch att slås ut, ochkunskaper kommer att gå förlorade.Planerna på att etablera ett internationellt inriktatcentrum för forskning och utbildning i risk,sårbarhet och säkerhet, ett riskcentrum, har underdet tagit form i . Arbetet skeri samarbete med ochinnebär att ett nätverk skapas mellan olikaforskargrupper, som arbetar i landet ochutomlands. Navet i nätverket skall centret iKarlstad bli med uppdragsverksamhet, utbildningoch forskning.Vidare hoppas vi att ett centrum förbrottsförebyggande arbete kan skapas. I Karlstadskommun och i polisdistrikt har en välfungerande brottsofferorganisation . Med anledning av den storaerfarenheten kring brottsofferstöd och ett välutbyggt samarbetsnät i dessa frågor, bl.a. i , vore detmycket bra och viktigt att ett centrum fickutvecklas.Vi vet att arbetslösheten slår hårt mot ungdomar,och därför vill vi socialdemokrater göra ett försökatt avskaffa ungdomsarbetslösheten i . Vivill ge ungdomar upp till en arbets- ellerutbildningsgaranti. Det handlar om att inrätta fleraolika saker: fler utbildningsplatser, flerutbildningsvikariat, fler platser inom komvux m.m.Det handlar om kulturarbete för ungdomar och ettföretagsträningsprogram för ungdomar. Dethandlar om särskilda insatser för miljöarbeteninom ramen för Miljöaktion . Dethandlar om datautbildning av mer avancerad sortoch mycket annat.Herr talman! Aldrig i modern tid har så mångavärmlänningar varit arbetslösa. Därför behövs enrad åtgärder på olika områden för att bekämpaarbetslösheten och skapa arbete.Anf. 118 ():Herr talman! Jag tackar talmannen för att jag fickbyta plats i debatten. Därigenom hann jag ocksådelta vid några viktiga sammanträden, bl.a. omriksdagens framtida lokaler.Fru talman! Kampen mot arbetslösheten är denviktigaste uppgiften nu och under de kommandeåren. Ingen kraft får sparas när det gäller att hittavägar till nya varaktiga och produktiva jobb.Det betyder att arbetsmarknadspolitiken, i vidmening, inte bara handlar om olikaarbetsmarknadsåtgärder. Det handlar också om enoffensiv näringspolitik och en regionalpolitik somsyftar till att utveckla hela liksom om attbedriva en ekonomisk politik som inte tänder nyainflationsbrasor eller försämrar vårt lands positioni ekonomiskt hänseende.Från sida tar vi detta på allvar. Vi tarockså aktivt vårt ansvar för dagens svårigheter iregering och riksdag. Valet 1994 kommer i mycketatt handla om en trovärdig politik för investeringaroch arbete.Det gäller att kräva politiskt ansvar inte bara fördagsläget, som oppositionen så gärna vill göra, utanäven för de försummelser som densocialdemokratiska regeringen under 80-taletgjorde sig skyldig till och som bidragit till det svåraarbetsmarknadsläge som vi nu har i . Jag villnämna några punter i detta sammanhang. Detgäller för det första eftervården efter devalveringen1982, för det andra 80-talets spekulationsekonomioch för det tredje fortsatta felaktiga åtgärder trotsatt det fanns klara och tydliga signaler om ennedgång i ekonomin.Av detta har vi i dragit den lärdomen attdet nu krävs en fast finans- och penningpolitik sominte förbrukar den återhämtning somredan har skett i svensk ekonomi och som har godaförutsättningar att drivas vidare.Investeringarna i näringslivet måste öka, ochsamtidigt måste de offentliga utgifterna minskas.Detta kan och måste ge underlag för skapandet avnya jobb, även inom den offentliga sektorn. Vikommer inom denna att möta ett stort vårdbehov.Till följd av befolkningstalens utveckling kommervi längre fram också att få tillgodose ännu störrebehov av vård.Aldrig tidigare har det satsats så stora resurser motarbetslösheten som just . Diskussionen har till stor del handlat om dearbetsmarknadspolitiska insatserna och derasfördelning.Självfallet kommer att arbeta för att denoffensiva arbetsmarknadspolitik som regeringeninlett också fullföljs. Det är intressant, fru talman,att notera att när vi riksdagsmän från Skaraborgslän träffade vår länsstyrelse och bl.a.länsarbetsdirektören, chockade denne oss -- somhan själv sade -- med att säga på arbetsmarknadssidan såg mer positivt påutvecklingen än vad regeringen gjort i sinfinansplan. Det gällde investeringarna, antaletnyanmälda jobb och nedgången i antalet varsel.Det var små förändringar, men ändå med en enpositiv inriktning.Länsarbetsdirektören tog också upp en annanfråga, som har diskuterats , nämligenbyggnadssektorn. Enligt uppgifterna i budgetenförväntas en stor nedgång, som på sina håll närmarsig vad som motsvarar det antal lediga lägenhetersom behövs för en normal årsomsättning. Men detkrävs också reparationer samt om- ochtillbyggnader, åtgärder som har diskuterats tidigarehär i dag.Vi har också från sida observerat dettaoch har i flera motioner väckt förslag som vikommer att diskutera under riksmötetsfortsättning.Eftersom det i detta avsnitt av debatten, fru talman,hämtas många exempel från de egna länen, villockså jag göra det i detta sammanhang. En nedgångi antalet arbetstillfällen i beror påett ganska samfällt riksdagsbeslut, nämligen omnedläggning av flygflottiljen F 6 i Karlsborg.Regeringen har placerat Karlsborgskommun i tillfälligt stödområde, vilket har givitpositiva effekter. Det behövs emellertid ytterligaremedel. En ytterligare förutsättning är attturismföretag får ingå bland de företag till vilkasärskilt stöd kan lämnas. Vi har tagit upp detta iriksdagen, och jag hoppas att skall ta sittansvar för nedläggningsbeslutet, i linje med vadsom uttalades i samband med att det fattades.En annan fråga som starkt berör ärjordbrukets utveckling. Det har i början på dennavecka lagts fram en rapport som visar att en mycketstor andel av skaraborgarna är beroende avjordbruket. Det krävs en jordbrukspolitik ochresultat av EG-förhandlingarna som inte slår undangrunden för en stor sysselsättningssektor.Med detta, fru talman, vill jag konstatera att denaktiva näringspolitik som inletts måste fullföljas.De kommande jobben finns till stor del i de små ochmedelstora företagen.Anf. 119 ():Fru talman! Jag skall i mitt inlägg ta uppbostadspolitiken och byggandet. Det låga byggandesom är ett resultat av regeringens politik har letttill att hela byggbranschen befinner sig i en kris.Arbetslösheten bland byggnadsarbetarna är nuuppe i , och lägger man till dem som är i någonform av arbetsmarknadspolitiska åtgärder, stigerandelen till 40 %.Den låga nivå som byggandet nu har nått är skadligför landet. I nästa led drabbasbyggmaterialindustrin, i nästa möbelindustrin osv.Mycket kunnande och kompetens försvinner nu itakt med avskedanden och konkurser. Det lågabyggandet har fört oss till en klar bottennoteringinom OECD-området även i detta sammanhang,något som kommer att leda till framtidaöverhettningar när byggbehoven ökar.Många försök görs från olika områden att försökafå regeringen att förstå det allvarliga i situationen.Byggnadsarbetarna och Byggentreprenörerna harskrivit till och uppvaktat regeringen i frågan, meningen reagerar. Ingen i regeringen visar någotansvar. Ingen visar någon vilja att ta sig anproblemen.Nu ser vi vådan av att vi inte har någotbostadsdepartement, att ingen i regeringen har detdirekta ansvaret. Den samlade uppfattningen fråndem som i dessa frågor söker komma till tals medregeringen är: Det finns ingen att tala med. Ingen är intresserad. ,som ansvarar för bostadsfinansieringen, har i allafråge och interpellationsdebatter baraskyllt på den förra regeringen. Detta blockerar allsaklig diskussion.Generaldirektörerna för AMS och hartillskrivit regeringen om att få använda 2 1/2 miljardav AMS anslag som ej utnyttjats , attanvändas till ROT-åtgärder. De har inte fått någotsvar på sin begäran. Ett positivt svar här skulle gebåde jobb och bättre bostäder. Bådadera ärangeläget.Jag hörde tidigare arbetsmarknadsministern sägaatt han är beredd att diskutera detta, men det harnu gått utan att någonting har hänt,och arbetslösheten ökar ytterligare. Frågan är hurlång tid som skall förflyta innan det blir någotresultat av funderande.Byggandet väntas falla ytterligare och1995. Detta får enligt min uppfattning inte ske.Byggandet är en viktig motor i samhällsekonomin.Vad som behövs är en radikal omläggning avpolitiken på detta område. Bostadsbyggandet är förlågt. Vi bygger motsvarande en tredjedel avbehovet. Detta leder till bostadsbrist . Vi villstimulera en ökning av bostadsbyggandet.Också ombyggnadsverksamheten förväntasminska, trots att stora dokumenterade behov finns.Miljonprogramsområdena behöver byggas om.Boverket har presenterat en inventering avombyggnadsbehovet. Den visar att det finns275 000 lägenheter byggda som ej blivitombyggda . Det skulle motsvara ettombyggnadsbehov på omkring 40 000 lägenheterper år. Vi vill satsa på detta.Den svenska befolkningen blir allt äldre. Detinnebär ökat behov av äldrebostäder. Det behövsen kraftig utbyggnad av för äldre särskilt anpassatboende. Många befintliga äldrebostäder behöverbyggas om för att motsvara tidens krav. Detta villvi satsa på.Vi vill också satsa på renovering av dåliga bostads-och skolmiljöer, renovera kommunala byggnader iövrigt, byta ut utslitna VA-ledningar, satsa påsamlingslokaler m.m.Under den allmänna motionstiden har det frånoppositionspartierna väckts motioner om ökadsatsning på byggandet. Det bör nu finnas enmajoritet här i för en radikal ändring avden förda politiken på detta område, enändring som bryter regeringenshandlingsförlamning.Även i regeringen ingående partier har nusignalerat att de tröttnat på regeringens politik påbostadsområdet och att ett brett ROT-programmåste tas fram. Detta inger visst hopp om att vi häri skall kunna få majoritet för ett sådantprogram. Det är önskvärt att denna frågabehandlas skyndsamt, med tanke på den akutasituation som råder inom byggandet.Anf. 120 ():Fru talman! Vi i norra har drabbatshårdare än de flesta av kraftigapersonalminskningar i industrin. För att återskapadessa jobb krävs därför en rad riktade insatser bådeför att utveckla befintligt näringsliv och för attskapa en ny struktur.Regeringen har varit passiv, och mångaregeringsförslag har direkt motverkat en positivutveckling i vår del av landet. Det behövs därför enny politik för fler jobb till norra socialdemokrater från valkretsen har därför i enmotion krävt satsningar på utbildning, forskning,kommunikationer, ökat byggande, stärktkommunal ekonomi och en satsning på att stärkakvinnornas ställning på arbetsmarknaden.I uppvisar arbetslösheten bland de högstatalen i landet, med utan jobb. Jagtycker att regeringen trots detta inte har tagitsituationen på allvar. Jag menar att regeringendärmed sviker , som har förlorathela 14 000 arbetstillfällen.Som exempel på hur lätt regeringen tar påregionens problem vill jag nämna följande.När över 4 000 jobb på försvann vidregionens största företag möttes de arbetslösa avhurtfriska uppmaningar om att starta eget. Såverklighetsfrämmande såg regeringen på dedrabbades situation.När nu kräver att de pengar som Volvoskall betala tillbaka för skalltillfalla regionen, säger närmstemedarbetare att ''inte är värre drabbad änandra regioner''. Så litet vetarbetsmarknadsministern tydligen om situationen ivår region.När bilindustrin och dess underleverantörers behovav utvecklingsstöd blev allt större lade PerWesterberg ner Verkstadstekniska delegationen.Så liten känsla och förståelse hade han förindustrins behov.Vi socialdemokrater från regionen har i motionerföreslagit stöd för att tidigareläggatrafikinvesteringar i , öka byggandet, satsapå strategigruppen för industriell utveckling och ettBusiness and , ge ökade resursertill vuxenutbildning, högskolan, forskningsprojektsamt att inrätta ett resurscenter för kvinnligföretagsamhet.Jag skulle vilja uppmana de borgerliga ledamöternafrån regionen att stödja dessa offensiva förslag. Jagtycker att de är mycket avgörande för ochDalslands utveckling.Dalsland har ju särskilt stora behov av insatser somutvecklar deras näringsliv. Regeringens passivitethar drabbat landskapet. Ett exempel på detta ärnedläggningen av den verkstadstekniskadelegationen, som jag nämnde tidigare. I Dalslandär av de industrisysselsatta anställda hosunderleverantörer. Därför hade denverkstadstekniska delegationens arbete varitviktigt. Därför är också projektet iVästsverige särskilt viktigt.För att återskapa ett allsidigare näringsliv iDalsland bör tjänsteföretag lokaliseras dit. Detbehövs upprustning av grusvägar och broar,riksvägsstandard på hela 45:an genom Dalslandliksom förbättrad standard på . Detbehövs ökade möjligheter till högskoleutbildningpå distans, bl.a. yrkesteknisk högskoleutbildning.Jag är också övertygad om att det finns storamöjligheter att utveckla turismen som en alltviktigare näringsgren. har stora tillgångargenom sitt unika sjösystem och sin orörda natur.Dalslands kanal, som är en hörnpelare i dendalsländska turismen, bör förklaras somriksintresse.Mittenälvsborg med sin omfattandebyggmaterielindustri har drabbats särskilt hårt avatt regeringen i praktiken har strypt byggandet ilandet. För är det därför nudubbelt viktigt att satsa på ROT-projekt och ökatbyggande i allmänhet.För att utveckla Mittenälvsborg krävs ävensatsningar på goda kommunikationer. Vi har imotionen nämnt satsningar som upprustning avHerrljungabanan, E 20, härskogevägen i Lerumsamt färdigställandet av väg 181 till Vårgårda.Det är också viktigt att öka såväl ungdomars somvuxnas möjligheter till utbildning. En särskilt viktigsatsning är den s.k. Teknikstugan i . Denskall medverka till att intressera fler flickor förteknikutbildning.Fru talman! skulle jag vilja säga att norraÄlvsborg har drabbats hårt av arbetslösheten. Menvalkretsen har också mycket stora tillgångar i formav en framgångsrik industritradition. Den bärs uppav människor med mycket goda yrkeskunskaper.Men jag menar också att det behövs en ny politikför att ta tillvara de tillgångar som finns i vårhembygd.Anf. 121 ():Fru talman! I våra gemensammasocialdemokratiska motioner från harvi påvisat det allvarliga läge som råder i regionennär det gäller arbetsmarknaden, näringslivetsutveckling och arbetslösheten. Vi har ocksåredovisat en rad förslag till en bättre utveckling avarbetsmarknaden.Läget är lika svårt i praktiskt taget varje del avregionen. Den största arbetsmarknaden,, utgör inget undantag. Liksomi andra delar av landet svänger nu konjukturen förden exportberoende industrin. Men det sker frånen låg nivå, den lägsta som någon kan minnas.För att sysselsätta dem i regionensmetallavdelningar som går arbetslösa krävsdet en exeptionell uppgång i sysselsättningen.Arbetslösheten i avdelningarna varierar från 16 %till . Var fjärde metallarbetare går arbetslös idagens . Verkstadsindustrin utgör ensärskilt tung del av industristrukturen i Västsverige.För att ge en bild av strukturomvandlingen påspäddmed den djupa konjunkturnedgången 1991 kanmed fördel Metalls Göteborgsavdelning anföras.År 1974 hade avdelningen 35 000 aktivamedlemmar i jobb. har antalet mer änhalverats till 17 000. Varvsindustrins bortgång harnaturligtvis betytt mycket, men långt ifrån allt. Dåfanns det fyra företag med mer än 3 000 anställda iGöteborg. finns ett, . Det var då, somnu, det största, men även där har närmare 2 000jobb försvunnit. Då fanns det ca 3 000 anställda imindre företag. har det minskat till under1 000 anställda i de små företagen påmetallavdelningens område, trots att antaletföretag i stort sett är detsamma. Det gäller så småföretag att de inte har någon facklig klubb.De statliga indragningarna från kommunsektornhar därtill varit förödande för . Detberäknas att staden, utöver vad som gäller för ennormalkommun, drabbats av indragningar ochminskade inkomster på ,vilket motsvarar närmare fem skattekronor.Den borgerliga majoriteten har satt upp sparmål ien närmast osannolik omfattning. De genomförs nui en arbetsmarknadssituation som är den värstaunder detta sekel. Det beräknas att kommunenkommer att ha 2 000--3 000 övertaliga i sinorganisation efter att ha minskat antalet anställdafrån 72 000 till 63 000.Detta är anställda som väl skulle behövas ikommunens skötsel, i dess skolor och i vård avbarn, gamla och sjuka. Men de kommer inte att fånågra jobb i kommunens organisation. Det ärgöteborgare som hänvisas till alternativetarbetslöshet. De får leva på de andra samhälleligamedel som kan stå till buds. I byggbranschen ärläget än värre. Där är vi på väg mot en arbetslöshetpå över 50 %.Regeringens företrädare talar länge och gärnaom den svängning som sker i industrin. Mångaav borgerliga ledamöter har också fallitin i samma trall. De vill att vi skall dela deras glädjeöver de ljus de säger sig uppleva så starkt. Mensamtidigt redovisar regeringen att arbetslöshetenkommer att ligga kvar på t.o.m. 1996.Fru talman! Den bild vi kan se kan inte kallas ljus.Jag tror inte att den kommer att bli det heller medden nu förda politiken. Det skapas inga jobb genomförsämringar i arbetsrätt och genom att man skär iersättningssystemen. Det skapas inte heller någrajobb genom sänkta skatter för kapitalägarna. Detskapas bara ännu större skillnader och otrygghetför dem som drabbas av arbetslösheten.Småföretag och nyföretagande används nu närmasti besvärjande form som det som skall klara oss urkrisen. Tillåt mig tvivla! Om det skulle gå attkomma tillbaka till samma sysselsättning i de småföretagen i verkstadsindustrin i som 1974behöver det skapas drygt 2 000 jobb där. Det är intefler än de som går arbetslösa i avdelningen.Den vägen kommer det inte att bli en så godarbetsmarknad i det privata näringslivet inomöverskådlig tid att det kan balansera upp denedskärningar som den borgerliga politikeninitierar i kommuner och landsting.Det går inte heller att den vägen bereda jobb tillalla arbetslösa inom byggsektorn. Vi måste få enannan politik som åtminstone bromsarnedrustningen i den offentliga sektorn. Vi måste fåen annan politik som tar de arbetslösa i byggsektorni anspråk. Bara i beräknas arbetslöshetenunder 1993 ha kostat . Vi måstefå en politik där samhällets medel satsas på arbeteoch skapande av värden i stället för på passivtkontantstöd.Fru talman! Vi socialdemokrater i harlagt fram förslag som verksamt skulle bidra till attförbättra läget. Vi har också redovisat förslag ipartimotioner och på annat sätt. Det är dessaförslag som bör genomföras om vi skall få envändning som innebär sysselsättning och arbeteäven i vår region.Anf. 122 ():Fru talman! Jag skall belysa situationen i Uppsalalän samt de möjligheter som finns och de krav visocialdemokrater har när det gäller att ta vara pådessa möjligheter.I slutet av förra året var 13 954 personer utan jobbi län. Det är nästintill en fördubblingjämfört med situationen året innan. Av dessa var24 % utan ersättning. De belastar därmedkommunernas socialbidragskonton. Närmarehälften har varit arbetslösa och entredjedel är långtidsarbetslösa ungdomar.Mot den bakgrunden kan vi självfallet inteacceptera att regeringen har gett upp i stället för attsatsa på aktiva åtgärder för de arbetslösa.Byggnads avdelning i län betalar igenomsnitt ut iarbetslöshetskassa utan att ett enda byggjobb blirutfört. Det är ett enormt slöseri med samhälletsresurser.Under /90 hadeLänsarbetsnämnden i län i genomsnitt107 per arbetslös för aktiva åtgärder. /93 var motsvarande siffra80 per arbetslös. Det betyder att det i ett lägedå arbetslinjen behöver förstärkas finns 27 000 krmindre per individ. Det är inte mindre utan merresurser som behövs.Under första hälften av /93 hadeLänsarbetsnämnden i län möjlighet atthålla arbetsmarknadsutbildningen på nivån 3 000personer. Denna nivå fick sedermera kraftigtminskas då de medel som behövde satsas inte skötstill. Innevarande budgetår liggerarbetsmarknadsutbildningen på en nivå av ca 2 000personer.Länsarbetsnämnden i län har redan visatatt man med den befintliga organisationen kanhålla utbildningar för betydligt fler personer . Vi anser därför att ytterligare medel skallsatsas på arbetsmarknadsutbildning i länet så attåtminstone nivån 3 000 utbildningsplatser återigenkan ernås.Sedan 1989 finns det i län en länsgruppunder namnet ''Kvinnor på landsbygden''.