prot · GH09114 · 1994-05-31 00:00:00 — Dessutom pågår flera utredningarsom skall ge förslag till införande av nya ellerförbättring av befintliga ekonomiska styrmedel.Exempel på detta är avfallsskatt samtmiljöklassning av fordon och drivmedel.Regeringen har därutöver i ett flertal fall beslutatom införande av nya avgifter och skatter samthöjning av nivåerna på befintliga skatter ochavgifter. Här kan nämnas höjningen av CO2-skatten för hushåll och trafik, avgift på kadmium ihandelsgödsel, ökad bensinskatt och olikaskattedifferentieringar.Särskilt effektiv har differentieringen varit mellanblyad och oblyad bensin, som lett till att blyadbensin i stort sett försvunnit från marknaden, samtmiljöklassningen av dieselolja, där användningenav den sämre dieseloljekvaliteten kraftigt minskat.På bord ligger dessutom för närvarandeförslag om att bredda NOx-avgiften till att omfattaäven mindre energiproduktionsanläggningar.Anf. 69 ():Fru talman! Jag tackar miljöministern för svaret.Det var som vanligt många utredningar men fåkonkreta miljöavgifter som miljöministern kundepeka på. Jag tycker faktiskt att det äranmärkningsvärt att den borgerliga regeringen harhaft en så låg profil angående ekonomiskastyrmedel. Detta är speciellt mot bakgrund av denideologi som regeringen företräder medmarknadsstyrning och inte minst av den kritik somde borgerliga ägnade sig åt mot förnågra år sedan.Mot bakgrund av att införde mångastyrmedel hade man kunnat förvänta sig att detskulle hända litet grand under den borgerliga tiden.Men saker och ting har uteblivit. Jag kan gå så långtsom att säga att de borgerliga har svikit sinavallöften.Varje år har regeringen tagit upp dessa frågor iregeringsförklaringen. Senaste gången nämnderegeringen en ökad användning av ekonomiskastyrmedel.S-regeringen satsade naturligtvis mycket påadministrativa styrmedel. Under inte minst 80-taletgenomfördes en hel del satsningar på ekonomiskastyrmedel. När jag skulle förbereda mig här komjag fram till att åtminstone ett femtontal åtgärderinfördes -- kanske någon . Det är förvånansvärt att regeringen -- om jaghar räknat rätt -- endast har lyckats införa en avgift.Det är en kadmiumavgift på handelsgödsel. I övrigtär det fråga om några små korrigeringar på bl.a.bensinskatten.Jag tycker att det är konstigt att regeringen inte hartagit chansen, när regeringen nu företräder dennasyn på marknaden, att införa fler miljöavgifter. Jagvill fråga miljöminister följande.Borde inte regeringen, mot bakgrund av vad manföreträder, ha åstadkommit mer under dessa tre årän en serie utredningar?Anf. 70 Miljöminister ():Fru talman! har valt den vanligapartipolitiska polemiska tonen. Jag skall inte fallain i samma stil. Men låt mig säga att det tog nio årför den socialdemokratiska regeringen innan MIAtillsattes, dvs. Vi hadetjatat hela decenniet om att det var nödvändigt attfölja upp det största beslut som hade fattats iSverige, nämligen att avgiftsbeläggakärnkraftsavfallet. Det skedde under den tidigareicke-socialistiska regeringen i slutet av 1970-talet.Det finns ingen anledning för oss att stå tillbaka förden socialdemokratiska fördröjningspolitiken.Låt mig för fullständighetens skull räkna upp en radav de åtgärder som jag inte hann med i mittfrågesvar.Miljöklassningen av personbilar har införts fr.o.m.1993-års modeller och för bussar och lastbilarfr.o.m. Bilskrotningspremienhar höjts till . Miljöavgiften för nickel--kadmium-batterier har utvidgats. Miljöavgiften förblybatterier har höjts. Skillnaden i bensinskattmellan blyad och oblyad bensin har ökats, vilket jagnämnde tidigare. En miljöavgift för kadmium ihandelsgödsel har införts. Kväveoxidavgifterna harbreddats och omfattar nu även mindreanläggningar. Det utarbetas nu ett förslag inomregeringskansliet till miljöklassning av bensin ochkommer att presenteras . En utredninghar tillsatts för att vidareutveckla miljöklassning avfordon som använder dieselbränsle. En utredninghar tillsatts för att utreda sätt att gynnakällsortering, dvs. Vi har dessutom enavgiftsmöjlighet inom ramen för kretsloppsarbetet.En parlamentarisk utredning om skatteväxling skalltillsättas.Vad gäller koldioxidskatten och energiskatternainnebar omläggningen att energiskatterna höjdesmed , attkoldioxidskatten höjdes per kilokoldioxidutsläpp och att industriföretag på grundav krisen fick en skattesänkning från till 8 öreper kilo koldioxidutsläpp.Eftersom taket för koldioxidskatten togsbort, innebär detta en höjning för vissa företag ochen sänkning för andra. Att taket togs bort gjordeockså att styrningen blev mera effektiv, eftersomföretagen tidigare inte behövde betala någonkoldioxidskatt alls när taket väl var passerat.Detta är en rad av exempel. Jag kan ge fler, mendet kan räcka med dessa.Anf. 71 ():Fru talman! Flertalet av de exempel sommiljöministern räknar upp är miljöskatter som harinförts men som man har gjort justeringari. Det anmärkningsvärda är att förmågan harbrustit när det gäller att komma på nya områden attsätta in avgifter på.Om inte de borgerliga i opposition hade varit såaktiva och kritiserat socialdemokratin, tycker jagatt man hade kunnat finna sig i detta, men dennakraftiga kritik, som miljöministern också försökeråterknyta till, gör det litet förvånande att det intevarit möjligt t.ex. att sätta in fler miljöavgifter. Manhar faktiskt också avskaffat en hel del sådana inomexempelvis jordbruket och skogsbruket. Man hardär minskat skattebelastningen och t.o.m. helt tagitbort vissa avgifter, exempelvis skogsvårdsavgiften,som hade naturvårdsinslag. Detta kan väl ändå inteinnebära att man stärker detta miljöpolitiskainstrument.Anf. 72 Miljöminister ():Fru talman! Jag vill återkomma till vad som händeunder den socialdemokratiska tiden, eftersom denjämförelsen tydligen är så viktig för BerndtEkholm. Det tog alltså innan en utredningtillsattes. Därefter åtgick för utredandeoch remissbehandling, och förverkligandet kom islutet av den period somsocialdemokraterna var i regeringsställning. Det ärriktigt att skattereformen 1990-1991 var viktig urdenna synpunkt, men den innehöll minsann bådebra och dåliga inslag ur miljöstyrningssynpunkt.Vi konstaterade att mycket av det planeradeikraftträdandet av ekonomiska styrmedel iövergången mellan 80-talet och 90-talet inte hadeförverkligats, och det första som vi gjorde när dehade varit i kraft var att tillsätta denutvärderingsutredning som vi har aviserat och somBerndt åberopar i sin fråga. Vi vill se hurde ekonomiska styrmedlen har fungerat iverkligheten, så att vi därefter skall kunna gåvidare. Detta är en självklarhet i all sansad politiskverksamhet.Anf. 73 ():Fru talman! Det som här är viktigt är om det finnsnågon kraft i utvecklingen. Jag tycker att det helahar stannat av.Miljöministern hänvisar till , mendet är faktiskt så att det under densocialdemokratiska regeringstiden löpandeinfördes en hel serie avgifter. Vi väntade inte pånågon MIA-utredning, utan verksamheterna drevsparallellt.En mycket viktig fråga i detta sammanhang ärskattereformen, som miljöministern själv tog upp.Man kan säga att den var första steget i något sommöjligen skulle kunna liknas vid enskatteväxlingspolitik. Sedan har regeringenaviserat den utredning som miljöministern harpekat på, och regeringen har lagt fram omfattandedirektiv för dess arbete.Jag har läst dessa direktiv, och jag måste säga att deär mycket svårgenomträngliga. Jag är litet rädd föratt denna utredning aldrig skall komma fram tillnågot resultat. Jag vill ställa en fråga med anledningav denna utredning. Direktiven antogs den 10mars. Det har gått två och en halv månad, ochenligt den information som jag har är utredningenännu inte tillsatt. Visar inte detta attregeringen inte bedömer dessa frågor somtillräckligt viktiga?Anf. 74 Miljöminister ():Fru talman! Det innebär att vi är noggranna i vårtarbete. Direktiven är antagna, utredningen är påväg att tillsättas och så kommer att ske inom kort.Regeringens åtgärder har tydligen varit för mångaoch stora, eftersom ni socialdemokrater har röstatemot flera av dessa. Så var det när det gälldebensinskatten. Där vågade ni inte fullfölja denkrisuppgörelse som hade träffats. Detsamma gälldeviktiga delar av indexregleringen inom ramen försaneringsprogrammet, och det gällde ävenbeträffande kraftvärmebeskattningen, varseffektivisering ni gång på gång har förhalat ochförsenat. har det äntligen träffats enöverenskommelse om ett initiativ i skatteutskottet,men det är synd att det skall behöva fördröjas pådetta sätt. Det fanns här regeringsförslag, vilka såsmåningom har accepterats i sina huvuddrag, menmed försening.Anf. 75 ():Fru talman! Det är bra om denna utredning tillsätts,och jag hoppas verkligen att den kommer att arbetasnabbt. Jag är efter att ha läst direktiven faktisktuppriktigt orolig för att den kommer att bli enlångbänk. Vi är inte betjänta av för mycketutredande utan mera av handling på det härområdet. Jag tycker att vi kan göra ganska mycket.Men jag vill inte säga att utredningen inte kan ha enviss vikt, eftersom den berör just skatteväxlingen.Miljöministern räknar upp ett antal frågor om olikaavgifter. Låt mig då peka på något som jag tyckerär mycket konstigt. Om man skall utvecklamiljöavgifter borde man inte skära ned dessa såsom skett. Man har exempelvis skurit nedkoldioxidskatten och har tagit bort skatter som harmiljöeffekt inom jordbruket, både påbekämpningsmedel och på handelsgödsel. Jagtänker här på prisregleringsavgifterna. Man harockså tagit bort skogsvårdsavgiften i skogsbruket.Ger inte detta felaktiga signaler? Skall vi bygga utde ekonomiska styrmedlen, kan det inte vara riktigtatt slopa dem som vi redan har.Anf. 76 Miljöminister ():Fru talman! Man skall aldrig vara statisk när detgäller denna typ av instrument. Man skall avläsaresultaten, se hur det fungerar och var man kanvara framgångsrik.När det gäller skogsvårdsavgiften vet BerndtEkholm lika väl som jag att det riktats stark kritikmot dess inriktning på byggande av skogsbilvägaretc. Avgifter kan vara mycket trubbiga instrument,och de här hade inte den rätta inriktningen. I ställethar vi nu en konvention om biologisk mångfald, ochvi har lagt fram en proposition på det området. Vihar i detta sammanhang också andra styrinstrumentsom vi använder. Vi har likställt naturvårdsmåletoch produktionsmålet i skogsbruket och även därlagt ett ökat ansvar på producenterna. Det enmycket större framgång för miljön än någonsin enavgift.Prisregleringsavgifterna är ettkonkurrenshämmande instrument, och vi ärdessutom mycket framgångsrika på det området.Det är resultaten som skall tala. Vi håller på att förandra gången halvera användningen avbekämpningsmedel i svenskt jordbruk, och det ärinternationellt unikt.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1993/94:543 om uppföljningav RiokonferensenAnf. 77 Miljöminister ():Fru talman! har frågat omregeringen avser att ta initiativ till tillsättandet aven kommission för det fortsatta uppföljningsarbetetefter om miljö ochutveckling, UNCED.Regeringen arbetar aktivt på hemmaplan medUNCED-uppföljningen. I propositionen1993/94:111 ''Med sikte på hållbar utveckling''lämnar regeringen en redogörelse för en radaktiviteter som görs och planeras. harställt sig bakom dessa i sitt beslut med anledning avproposition nr 111.Uppföljning och genomförandet av Riobesluten äruppdrag riktade till hela samhället och till allamänniskor. Alla grupper i samhället måste kännadelaktighet i strävan mot en hållbar utveckling, isamförstånd.UNCED-uppföljningen är därför en högtprioriterad politisk fråga i , och regeringenavser att även fortsättningsvis svara för den löpandeoch övergripande samordningen. Dessutom anserregeringen att Miljövårdsberedningen skall ha somuppgift att utveckla uppföljningen av Riobesluten idet svenska samhället. Detta harriksdagsmajoriteten ställt sig bakom. Beredningengör redan detta genom en rad åtgärder.Jag avser som ordförande i inbjuda riksdagspartierna, organisationer ochfolkrörelser till möten om den fortsattauppföljningen av beslut, både iSverige och i det internationella samarbetet.Jag har i information till den 22 oktober1992 redogjort för min syn i frågan. Jag underströkdå vikten av att sprida det nationellauppföljningsarbetet. En ny byråkratisering kanskapa intryck av att arbetet koncentreras. Jag vill istället lägga vikt vid att helheten sammanfogas.Detta är också Miljövårdsberedningens uppgift iuppföljningen av UNCED.Anf. 78 ():Fru talman! Jag vill tacka miljöministern också fördet här svaret. Jag hoppas att vi kan vara ense omatt miljöproblemen har en sådan karaktär ochomfattning samt är så svåra och så vitt spridda attde kräver en långsiktig stabilitet i besluten. Det ärlätt att miljöpolitiken kommer i konflikt medåtgärder mot den ekonomiska krisen, med kampenmot arbetslösheten och med annat på det politiskaområdet. Jag tycker att detta sammantaget visar attmiljöfrågorna har den karaktären att det krävsen nationell samling och samarbete bl.a. överblockgränserna.Vi har från socialdemokratisk sida iregeringsställning drivit detta på olika sätt, och vivar också initiativtagare till förRiomötet.Vi sade redan innan Riomötet att vi var angelägnaom att få en uppföljning som var snarlikförberedelsearbetet, därför att vi trodde att detskulle gynna miljöarbetet i landet. Regeringenvalde att passa och sade: Sedan, men inte . Ävenriksdagsmajoriteten sade för inte så länge sedan:Senare, när arbetet fortskridit ytterligare, kan detfinnas anledning att överväga tillskapandet av ensärskild kommission för det fortsattauppföljningsarbetet. har man hänvisat tillMiljövårdsberedningen, vilket ocksåmiljöministern gör. Det är bara det attMiljövårdsberedningen har en helt annan ställningoch en helt annan funktion.Det är positivt om partier och andra kan bliinbjudna till möten i samband medMiljövårdsberedningens arbete, menkommissionens uppgift skulle ju vara mycketbredare än så och skulle kunna ge kraft åtmiljöpolitiken, något som verkligen skulle behövasi den tid som vi nu lever i, med de problem som vimöter. Jag tycker att det här har dragits i långbänkav den borgerliga majoriteten och den borgerligaregeringen. Jag tycker att den här frågan harmisskötts. är det kanske för sent.Jag skulle vilja fråga miljöministern: har detvarit så svårt att komma till beslut, att ge ett klartbesked? Varför skall man alltid hänvisa till ''Intenu, men senare''? Är det inte ett ganska konstigtförfaringssätt?Anf. 79 Miljöminister ():Fru talman! Nej, det har en mycket enkelförklaring. Man skall ha en mycket klararbetsuppgift för att välja den typ av kommissionsom förordar.Jag tycker också att det var riktigt. Jag förordade ihög grad att man hade en nationalkommitté inför destora konferenserna, de som är startpunkter ellerlänkar i en lång kedja. Det kan gälla annat änUNCED och Riomötet. Men det är självklart , när det kommer till den konkretauppföljningen, kan välja mer flexibla former. Detär precis det vi har gjort.Jag tog med mig en del av det material som finnspå det här området och som handlar om vårt närasamarbete med kommunerna i det här landet.Enligt Kommunförbundet har mellan 60 och 70 %av landets kommuner beslutat att inleda lokalAgenda 21-verksamhet. 160 av kommunerna ärbekräftade, men under hand bedömer man attsiffran är ca 200 i dag.Det här har vi använt vid regionala konferenserrunt om i landet för att driva på utvecklingen. av det arbete som har genomförts iMiljövårdsberedningens regi har jag med mig här:Vår uppgift efter , Vår gemensamma uppgift.Om de olika områdena handlar Hur vi arbetarvidare. Jag hade själv i New Yorkanledning att presentera Towards sustainabledevelopment in , som är en översättning förden internationella publiken av vårt arbete härhemma. Den gjordes i samband med attKommissionen för hållbar utveckling hade sittårliga möte.Nu har vi tagit upp handel och miljö, eftersom detkommer att vara en stor fråga efter och medden nya och en radandra rapporter som är uppföljning av UNCED.Detta har alla tillgång till. Dessutom har vi haftrader av seminarier, öppna möten och diskussionerinom ramen för Miljövårdsberedningen.Anf. 80 ():Fru talman! Det råder inget tvivel om attMiljövårdsberedningen har varit aktiv och gjort etthedervärt arbete. Jag har själv kunnat ta del av endel. Det är jag helt överens med miljöministern om.Men det är inte det frågan gäller. Frågan gällerhuruvida vi genom ett samarbete i hela nationen --med näringsliv, fackföreningsrörelse, forskare ochdebattörer, över blockgränserna -- skulle kunnagöra miljöpolitiken en tjänst och nå bättre resultat.Jag tycker att regeringens resultat i miljöarbetetvisar att vi lever i en sådan tid, på grund av denekonomiska krisen bl.a., att vi hade varit betjäntaav ett starkare samarbete över blockgränserna iuppföljningen av Riomötet. Så sker ute ikommunerna, precis som miljöministern säger, idet lokala Agenda 21-arbetet. Där jobbar man påmycket bred bas, med alla politiska partier igemensamma arbetsgrupper. Regeringens egnaremisser från olika ambassader pekar på att man iandra länder jobbar på det här sättet. Menregeringen kan inte själv samla sig till dettasamarbete för uppföljning av Riomötet, trots attRiobeslutet hänvisar till ett sådant samarbete. Detförstår inte jag.Anf. 81 Miljöminister ():Fru talman! Det är viktigt att ha en mycket konkretuppgift när man samlar sig, som . Jag har själv tidigare erfarenheter frånregeringskansliet av hur det här kan fungera. Jaghar i hög grad varit bärare av de här idéerna. Jag harvarit ordförande i en datadelegation med just denhär inriktningen. Men den tillkommandesocialdemokratiska regeringen tyckte inte omkonstruktionen. Det finns väl ingen enhetliguppfattning över tiden på den socialdemokratiskasidan om hur man skall hantera sådana här saker.Ibland är det bra, ibland är det inte bra.Jag har sagt mig att det är lika bra att låtastartsträckan för uppföljningen redovisas öppet ochöppet inbjuda till diskussioner om frågan iMiljövårdsberedningens regi. Därefter, när vi fårmycket konkreta tidpunkter för nya storainternationella avstamp, kan vi med särskildamöten eller en kommission samla oss inför dem.Det handlar naturligtvis om kommande CSD-möten bl.a.Anf. 82 ():Fru talman! Jag menar att det nog är ett riktigtförhållningssätt att vara kritisk till varje form avsamarbetsgrupper som skapas. Det skall mangivetvis vara. Men jag tycker att det här finns ettmotiv.Utöver det jag säger om den ekonomiska krisen ochde svårigheter som finns när det gäller att drivamiljöpolitik -- vilket är ett övergripande skältill att man skulle ha sökt det här samarbetet -- äratt vi faktiskt har konkreta uppgifter i sambandmed uppföljningen av Riomötet. Vi har mängderav konkreta uppgifter att välja ut, som vi hadekunnat koncentrera oss på tillsammans. Vi harockså förberedelser för uppföljningsmötet till dettamöte, som kommer 1997, och som man bör startai god tid. Där är det mycket viktigt att äraktivt.Jag menar att det skulle vara en styrka förmiljöarbetet om man kunde arbeta med det bredaanslag som jag pekar på, och som jag ibland harförstått att miljöministern själv är intresserad av.Jag undrar: Är det möjligen så att det är andrapartier i regeringen som inte är så intresserade avdet här samarbetet? Det tycks vara svårt inte barapå det här området, utan också på andra områdenatt få till stånd ett blocköverskridande samarbeteinom angelägna områden. Är det möjligen på detsättet?Anf. 83 Miljöminister ():Herr talman! Det finns ingen anledning att invecklasig i några partipolitiska abrovinkar i en sådan härfråga. Mötet 1997, som nämnde, ärett typiskt internationellt stort uppföljningsmöte,där generalförsamlingen är inkopplad.Dessförinnan har vi ett antal CSD-möten. Inför ensådan övergripande genomgång och utvärdering avAgenda 21, där jag hoppas att vi har ett fullständigtunderlag från våra svenska kommuner, är detsjälvklart att man bör bjuda in till ordentligaförberedelsemöten. Men det är viktigt att ha dethär konkreta sättet att hantera saker och ting på såatt det inte bara blir partmöten, utan att man haren konkret uppgift som man kan samla sig inför.Det är den modellen som har valts i olikasammanhang: inför , inför olikabefolkningskonferenser, inför habitatkonferenseretc. Jag tycker att uppföljningen passarväl in i det mönstret.Anf. 84 ():Herr talman! Uppföljningen av Riomötet var imånga länder, också i skrivningarna i ,sådan att man markerade att det var angeläget attfå till stånd en mycket bred uppföljning, inte någotsom bara begränsades till regeringens domänerutan med ett engagemang från hela samhället. Medhela samhället menar jag också hela denparlamentariska delen av samhället. Där tycker jagatt man har fått en konkret anmodan. Det finnssådana konkreta uppgifter. Det är olyckligt att maninte har tagit dem till vara.Jag kan inte ta mig ur misstanken att det inomregeringen har funnits delade meningar om manverkligen skulle vara beredd till ett samarbete medoppositionen. Det har faktiskt på många andrapunkter varit ett genomgående drag att denborgerliga regeringen inte har velat samarbeta. Detfinns några få undantag. Det var den storakrisuppgörelsen om ekonomin som vi hade hösten1992, men annars har det i stort sett varit omöjligt.Jag tycker att det är olyckligt när politiken får ensådan utformning på områden som är särskiltangelägna, och det är miljöpolitiken i dag.Anf. 85 Miljöminister ():Herr talman! Jag hoppas att jag har visat att jaginför fullföljde arbetet i den nationalkommittésom fanns när jag tillträdde. Jag tror inte att det varnågon, i varje fall inte arbetet pågick,som kritiserade det gemensamma arbete somutfördes där. I varje fall fick jag aldrig den typen avkritik. Jag fullföljde den modellen. Det tänker jagockså förorda framöver, när vi har sådana här storasaker som ligger väl definierade framöver, så vet exakt hur uppgiften ser ut. Det stämmerväl med det mönster som har använts på detinternationella området tidigare. Det tänker jagfullfölja. Det är min inriktning.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1993/94:561 om denaviserade miljöbalkenAnf. 86 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att under innevarandemandatperiod förelägga en propositionom miljöbalk.Regeringens lagrådsremiss om en miljöbalk är förnärvarande föremål för Lagrådets granskning.När denna granskning är avslutad kommerpropositionsarbetet att fortsätta. Regeringen siktarpå att i enlighet med regeringsförklaringenförelägga en proposition med förslag tillmiljöbalk under mandatperioden.Anf. 87 (-):Herr talman! Jag tackar för svaret på min fråga.Som man frågar får man svar, brukar man ju säga.Men det fick jag inte den här gången. Jag hade juhoppats att miljöministern skulle säga attregeringen inte kommer med ett förslag ommiljöbalk till riksdagen.Det kan ju tyckas märkligt. Om man ärmiljöpolitiker, som jag är, borde man varaangelägen om att miljölagstiftningen samlas i enmiljöbalk och att den därmed skärps och ses överså att samhällets miljöskydd kan förbättras. Jag ärangelägen om att vi samlar miljölagstiftningen i enmiljöbalk. Men det finns flera anledningar till attjag tycker att det vore fel att lägga fram förslagetnu.En av dem är att vi befinner oss alldeles i slutet aven mandatperiod, vilket gör att det kommer att blinästkommande med nyvaldariksdagsledamöter som får på sitt bord att behandlaett så omfattande förslag oerhört snabbt,efter det att öppnats. Jagtycker att det vore olyckligt. Det betyder också attregeringen måste skynda på och brådska framförslaget för att hinna lägga fram det . Det voreolyckligt.Ett annat skäl är att mycket kritik har riktats motde olika utkast till miljöbalk som har funnits. En delav den kritiken har åtgärdats i det senaste förslaget,det som Lagrådet har fått på remiss, men en del avkritiken kvarstår.Det gäller t.ex. ett så viktigt område sommiljökvalitetsnormer. Det är ett nytt redskap somförs in i vår miljölagstiftning. Det sägs i lagen attmiljökvalitetsnormer skall finnas, men det ärmycket oklart hur de skall användas.