prot · GH0956 · 1994-02-08 00:00:00 — Det heter NobelIndustrier.Jag har inga synpunkter på själva övertagandetoch affären i sig och avser inte att diskutera det.Däremot tycker jag att det finns anledning att reagera mot det sätt på vilket affären har skötts närdet gäller den fackliga representationen.Enligt vad jag har förstått, har ägarna fått representation både i styrelse och i ledningsgrupp.Däremot har det varit i princip omöjligt att få tillstånd någon typ av facklig representation. Det hari och för sig diskuterats att man skulle ingå i koncernstyrelsen, och att det skulle kunna bildas något annat råd för insyn och medinflytande. Menäven det har avvisats.Detta skapar givetvis oro i de företag i nu ingår i koncernen. Man tycker också attdet är ett dåligt sätt att bevaka svenska intressenpå. Det ger ju utländska intressen på den fackligasidan fullt inflytande i koncernledningen. Däremot har inte de svenska intressena något somhelst inflytande, utom i företaget i efterlyser då någon typ av reaktion från regeringen. är det ju statsrådet somhar ansvaret, och jag tycker att det vore lämpligtatt reagera över detta. Det vore rimligt att de anställda i varje fall får inflytande.Anf. 112 Statsrådet ():Herr talman! Först och främst skall vi kommaihåg en sak som är viktig när det gäller alla typerav olika debatter om och motsvarandeföretag som emanerar från . Dessaföretag är en följd av den stora finanskrisen. Desyftar inte till att bygga upp ett långsiktigt ägarinnehav av det ena eller andra företaget utan de syftar till att i ordnade former och på bästa möjligasätt för skattebetalarna avveckla de engagemangsom i det här fallet via Nordbanken har lett till såstora förluster. Det är alltså vad skallgöra.Även om dessa företag har en speciell ställningär det viktigt att de som leder företaget de factokänner att de har ett förtroende. Det är ju genomatt utse styrelse, som i sin tur utser den verkställande ledningen, som ägaren bör styra ett företag,inte genom detaljreglering. Det finns alldeles förmånga exempel på hur den typen av styrning frånstatens sida har gått snett både i ekonomiskt avseende och i andra avseenden. Det innebär att jaginte har för avsikt att ha synpunkter i det här falletnär det gäller den fackliga representationen. Detär någonting som bör diskuteras mellan de fackliga representanterna i de svenska bolagen. Somjag konstaterade finns det beträffande det holländska bolaget varken enligt lag eller enligt någonting annat någon direkt rätt till facklig representation. Denna fråga får därför diskuteras påannat sätt och inte hanteras via regeringen ellerriksdagen.Anf. 113 BO FINNKVIST (s):Herr talman! Jag avser inte att diskutera affären i sig. Det har jag redan sagt. Jag kan t.o.m.kosta på mig att säga att den var kanske affärsmässigt rätt. Däremot är vi i vana vid ettbra samarbete mellan anställda och företag. Detär en tradition i det här landet. Men i det här falletser det ut att vara nästan omöjligt för de anställdaatt få insyn och litet inflytande i den nya koncernen. Detta skapar onödigt stor oro. Nog tyckerman att det skulle gå an att säga att det vore rimligt att de anställda får möjligheter till både inflytande och insyn i det nya företaget.Anf. 114 Statsrådet ():Herr talman! Jag förutsätter naturligtvis att ledning hanterar företaget på ett sätt somstår i samklang med de tankar som finns i vårtland när det gäller information till och kontaktmed de anställda och deras organisationer. Men i övrigt kommer jag inte attha några exakta synpunkter på eller detaljreglerahur verksamheten i skall läggas upp.Det har genomförts en affär. Moderbolagetfinns i och verkar under holländsk lagstiftning. Det finns inga regler som direkt ger enrätt i detta avseende. Debatten kommer intemycket längre. Till skillnad från Bo Finnkvist anser jag att erfarenheterna av statlig detaljstyrningav både det ena och det andra slaget när det gällerföretagsägande har varit mycket negativa. Jagtänker alltså inte göra annat än att konstatera attjag utgår ifrån att man i på sedvanligtsätt enligt svensk tradition har god kontakt medde anställda.Anf. 115 BO FINNKVIST (s):Herr talman! Nej, det är troligt att vi inte kommer längre i den här frågan. Jag har i denna debattinte sagt att staten skall detaljstyra företagen. Vadjag har efterlyst är att de anställda i företaget ivarje fall skall ha insyn i företaget och viss möjlighet till påverkan. Det är väl rimligt.Jag tycker att vi i skall uppträda påsamma sätt gentemot de anställda som man görutomlands. Annars kan de anställda i de svenskaföretagen få ett sämre läge och en sämre anställningstrygghet än vad de anställda har i ett annatland. Det här kunde vara ett principfall, i all synnerhet som ett statligt intresse är inblandat. Denfrågan kan vara intressant att diskutera. Men jagförstår att vi inte kan komma längre. Jag tyckeratt jag i alla fall har fått ett visst medgivande.Anf. 116 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill mycket kort säga att detnaturligtvis inte är något som hindrar Bo Finnkvist från att ta kontakt med den verkställandeledningen i och diskutera detta sett frånpolitiska utgångspunkter. Däremot anser jag uppriktigt att det vore fel om jag skulle ge några direktiv eller uttala mig på något sätt som binder företagsledningen i . Erfarenheterna avdetta förskräcker.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1993/94:280 om förslag till byggnadsobjekt som ökar sysselsättningenAnf. 117 Försvarsminister ():Herr talman! Bo G Jenevall har frågat mig vilkaåtgärder som vidtagits med anledning av skrivelse till regeringen med förslagtill byggnadsobjekt som ökar sysselsättningen.Räddningsverkets skrivelse omfattar dels nybyggnation av skyddsrum och ledningsplatser,dels modernisering och underhållsåtgärder i befintliga anläggningar.Jag tycker att det är bra att Räddningsverkethar tagit fram den här förteckningen med byggobjekt som kan sättas i gång med kort varsel. Regeringen har emellertid inte något centralt anslag tillsitt förfogande för detta ändamål. De medel somhar avsatts för sysselsättningsfrämjande åtgärderav det här slaget disponeras av länsarbetsnämnderna. har därför informeratsom att man bör anmäla byggobjekten till de berörda länsarbetsnämnderna. Jag är medveten omatt det finns objektsreserver ute hos länsarbetsnämnderna och också om att många projekt konkurrerar om anslagen. Men detta är den behandlingsordning som gäller.Anf. 118 BO G JENEVALL (nyd):Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Isamband med att jag ställde den här frågan kontrollerade jag med . Där hademan inte fått något svar på sin skrivelse, som varett år gammal. Det svar som har kommit -- såvitt jag förstår inom ramen för ordningen -- kundekanske ha lämnats litet tidigare.Jag vet ju inte hur man arbetar i en regering,eftersom jag inte har suttit i någon. Men jag harsuttit i väldigt många styrelser, och det finns väländå trots allt en viss likhet. Om inte annat så träffar man sina kolleger rätt så ofta. Det är inte sällan i korridorer och som man avgör frågorna. Jag vet att det inte skall förekommanågot ministerstyre, och det är inte heller det somjag frågar efter, men ett litet samtal kolleger emellan skulle kanske göra gott.Vi har snart i storleksordningen 40 000 arbetslösa byggnadsarbetare som kostar staten i arbetslöshetsersättning och i bortfall av arbetsgivaravgifter, löne- och bolagsskatter ca perperson. Vi vet också att byggnadsarbetare normalt sett genererar tre fyra ytterligare arbetstillfällen. Man kan inte vidta åtgärder billigare änjust . Därför tycker jag att det är angeläget attalla hjälps åt.Anf. 119 Försvarsminister ():Herr talman! Jag kan försäkra Bo G Jenevallom att man på naturligtvis harvarit medveten om vad som gäller. Det har förekommit en rad kontakter i det här ärendet. Vi harett intensivt umgänge med , vilket har lett till att man på är heltmedveten om att jag som försvarsminister dessvärre inte disponerar över ett centralt anslag förden här typen av byggnadsverksamhet.Jag delar Bo G Jenevalls uppfattning om attdetta är ett effektivt sätt att få bort arbetslöshetenpå byggsidan i en del orter i där den är särskilt hög och där det finns lämpliga objekt.Det skall emellertid tilläggas att bland de storaarbetsintensiva projekt som är aktuella -- t.ex.räddningscentraler i de tre storstadsområdena,upprustning av befolkningsskyddsrum och annat -- sker det en hel del. som försvarsminister har vi satt i gång en del mycket storaprojekt på det här området.Jag vill bl.a. nämna det stora skyddsrumsprojekt med sjukhus som har påbörjats här iStockholm i anslutning till . Detgäller inte bara att se till att det blir sysselsättning.Detta innebär naturligtvis också en utomordentligt bra förberedelse och en resurs om vi skullehamna i krig eller råka ut för någon annan formav katastrof.Anf. 120 BO G JENEVALL (nyd):Herr talman! Jag är övertygad om att alla inomregeringen försöker att vidta de åtgärder som behövs. Den här frågan var så liten att den kanskehade hamnat vid sidan om -- jag tror att det rör sigom 50--60 miljoner. Men det gäller nu att ta tillvara alla tillfällen. Jag är glad om den här fråganmöjligen kan ha lett fram till att frågan har fokuserats och det hela kommer i gång.Dessutom kan jag säga att Ny demokrati är detenda parti som föreslår en höjning av försvarsanslaget, visserligen inte för det här ändamålet menändå har vi den inriktningen.Anf. 121 Försvarsminister ():Herr talman! Jag har noterat Ny demokratisförslag om en höjning på 300 miljoner. Som BoJenevall säger är det inte avsett för byggnadsverksamhet utan för en soldatutbildning som innebäratt man på något sätt skulle kunna utbilda flervärnpliktiga. Det är någonting som fårta ställning till under våren.Jag har ingen annan uppfattning än Bo Jenevalli denna fråga. Det är nu man skall försöka byggai de situationer där ett projekt ändå, förr eller senare, skulle genomföras, eftersom det nu råkarvara väldigt billigt. Jag har själv medverkat till attett antal projekt faktiskt har tidigarelagts. Ytterstär vi bundna av vad länsarbetsnämnderna gör.Det är dessa som disponerar medlen. I de allraflesta fall har vi ett mycket gott samarbete medlänsarbetsämnderna i dessa frågor.Anf. 122 BO G JENEVALL (nyd):Herr talman! Jag är säker på att vi är överens.Jag har också varit med på föredragningar på minegen länsstyrelse, där faktiskt länsarbetsdirektören har betydliga svårigheter att göra av med anslagen. Här finns en liten sak som kan stoppas inoch fördelas på olika län. Jag är övertygad om attdet här kommer att leda till ett önskvärt resultat,och jag tackar försvarsministern.Anf. 123 Försvarsminister ():Herr talman! Jag skall försäkra att jag kan lyckliggöra varje länsarbetsdirektör i med braobjekt inom försvarssektorn.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på frågorna 1993/94:296 och 297 om hemvärnets rekryteringsbasAnf. 124 Försvarsminister ():Herr talman! har, i tre skilda frågor, frågat mig om jag har några planer på attbredda rekryteringsbasen till hemvärnet mensamtidigt stärka skyddet mot olämplig rekryteringoch om jag kan tänka mig att införa en ordningsom innebär att ungdomar i utbildningsreservensom har intresse av krigsplacering i hemvärnet gesen 10--12 veckors skyddsvaktutbildning på någotregemente och därefter i mån av behov placeras iett hemvärnsförband.När det gäller skyddet mot olämplig rekryteringvill jag hänvisa till svar på en likartad fråga(1993/94:12) av som jag lämnadehär i kammaren . I mitt svarhänvisade jag till att bestämmelserna i personalkontrollkungörelsen (1969:446) skärptsoch till att en statlig utredning seröver personalkontrollsystemet. Jag erinradeockså om att hemvärnskungörelsen (1970:304) föreskriver att den sökandes hemortskommun skallfå tillfälle att yttra sig vid antagningen.I de andra spörsmål som tar uppvill jag inledningsvis påminna om att dagens värnpliktssystem innebär att endast sådana värnpliktiga som vi avser krigsplacera, eller som vi därutöver behöver för att upprätthålla vår beredskap ifred, tas ut för grundutbildning. Övriga -- -- placeras i den s.sk. utbildningsreserven.Det är vidare så att personalen till hemvärnetuteslutande rekryteras på frivillighetens grund.En viktig förutsättning härvid är också att de somrekryteras redan vid rekryteringen har en tillräcklig militär grundutbildning. Hemvärnets resursermedger tyvärr inte att man bedriver egen grundutbildning.Vad jag nu har sagt innebär att en eventuell vidareutbildning och krigsplacering i hemvärnetförutsätter normalt att grundutbildning genomförts inom försvarsmaktens ordinarie grundutbildningsorganisation, dvs. vid något regemente.Det kan dock finnas vissa befattningar inom hemvärnet där man tillför den nödvändiga kompetensen på annat sätt än genom ordinarie grundutbildning.Exempel på detta är att det under våren 1994kommer att genomföras försök med bevakningsutbildning av ett sextiotal lottor med avsikt attkrigsplacera dem i hemvärnet efter genomförd utbildning.På motsvarande sätt skulle man kunna tänka sigen rekrytering till hemvärnet även av andra typerav personal utan en grundutbildning i dagens bemärkelse. De erfarenheter som kommer fram isamband med bevakningsutbildningen är värdefulla för ett kommande ställningstagande i frågan.Ytterst är det fråga om hur långt försvarsmaktenstotala utbildningsresurser räcker.Anf. 125 ():Herr talman! Jag vill först tacka för svaret påmina frågor. Jag skall börja med sekretessbestämmelserna. Det har sagts mig från hemvärnshåll attdessa utgör ett problem när det gäller att få rättpersoner till hemvärnet. hänvisar försvarsministern till en utredning, och jag får nöja mig meddet. Jag hoppas att man kommer fram till en lösning som är bra för hemvärnet.Jag vill vidare ställa en annan fråga som ocksåhar med rekryteringen att göra. Det har nämligensagts mig att yrkesofficerare och värnpliktigofficerare som utgår från den reguljära organisationen i väldigt liten utsträckning går in i hemvärnet.Finns det några planer på att försöka få sådana officerare att söka sig till hemvärnet?Anf. 126 Försvarsminister ():Herr talman! Först några ord om personalkontrollfrågorna, som är väldigt viktiga när det gälleratt se till att olämpliga personer inte kommer tillhemvärnet, den reguljära försvarsmakten och frivilligorganisationer. Jag vill gärna säga att det härär ett besvärligt problem. För inte , kanske 10--, var det -- förlåt uttrycket --ett oherrans liv i den här kammaren. Man sade attmänniskor under inga omständigheter skall behöva utsättas för personalkontroll. Det var enhets mot hela personalkontrollsystemet. Sammagrupper som då skrek mot det systemet skriker nulika friskt och vill kontrollera i stort sett allt somrör sig i närheten av militär utbildning. Förlåt minupprördhet, men man får faktiskt bestämma sigvad man vill.Detta har naturligtvis inte någonting med KjellEldensjös engagemang i denna fråga att göra,men det har varit väldigt mostridiga signaler. Jagtycker att det är självklart, precis som, tror jag,, att vi skall ha en så god kontrollsom möjligt över de människor som söker t.ex. tillhemvärnet. Helt finmaskigt kan naturligtvis nätetaldrig bli, men det kan säkert förbättras, vilket viär i färd med att göra.Jag tycker att det är bra om personer som lämnar officersyrket eller andra militära yrken ocksågår över till hemvärnet. Vi håller på att öka hemvärnets numerär från 100 000 till 125 000. Jag kanförsäkra att vi skall göra vad vi kan för att stimulera till detta.Allra sist vill jag säga att överbefälhavaren,chefen för armén och rikshemvärnschefen är liksom jag själv positiva till att inför det kommandeförsvarsbeslutet pröva en vidareutveckling i denriktning som frågeställaren avser.Anf. 127 ():Herr talman! Jag tackar så mycket för det svaret. när antalet värnpliktiga som fullgör sin rekryttjänstgöring dras ned, finns det ett antal ungapersoner som väldigt gärna skulle vilja komma ini hemvärnet i stället. Man har väl från hemvärnetssida tyckt att man skulle ta till vara det engagemang som finns hos dessa ungdomar och på någotsätt försöka få in dem i totalförsvaret.Jag tycker att det vore både rimligt och psykologiskt riktigt att ta till vara denna möjlighet ochge dessa ungdomar någon form av utbildning. Dethar sagts mig från hemvärnshåll att det kundevara lämpligt med t.ex. 10--12 veckors kurs medinriktning på just skyddsvaktstjänstgöring i hemvärnet. Finns det några möjligheter till en sådanutbildning för att just ta till vara engagemanget och bredda underlaget för hemvärnetsrekrytering?Anf. 128 Försvarsminister ():Herr talman! Svaret på den frågan är ja. Vi håller på att titta på den frågan. Det finns människorsom av olika skäl inte har gjort sin grundutbildning. De kanske senare i livet ändå vill göra en insats för försvaret. Jag tycker personligen att detär självklart att de skall få den chansen. Yttersthandlar det om huruvida det finns pengar och resurser för att genomföra den tremånadersutbildning som behövs för att sedan kunna få en vettiganvändning av människorna i t.ex. hemvärnet.Jag hoppas att det senast i samband med nästaförsvarsbeslut skall finnas en lösning på frågan.Försöksverksamhet pågår dessutom redan.Anf. 129 ():Herr talman! Jag tackar så mycket för svaret.Jag noterade det som sades sist. Min följdfrågavar nämligen om det går att ha en försöksverksamhet. Det pågår alltså redan. Jag tackar såmycket för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.Anf. 130 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Vi väntar på kommunikationsminister kommunikationsministern inte är ilokalen undrar jag om vi kan förändra dagordningen så att jordbruksministern får svara? Jagser att är här.Då besvarar jordbruksminister fråga om institutionenför husdjurshygien i Skara.20 § Svar på fråga 1993/94:318 om i SkaraAnf. 131 Jordbruksminister ():Herr talman! Jag tror att jag kan sticka emellanmed ett mycket kort svar.Lennart Brunander har frågat mig vad jag avseratt vidta för åtgärder för att behålla institution för husdjurshygien iSkara.Som påpekar i sin frågahade den veterinärmedicinska fakulteten vid föreslagit att institutionen skall flyttastill . beslutade att institutionen skall liggakvar i Skara.Anf. 132 ():Herr talman! Jag tackar jordbruksministern försvaret.När jag ställde frågan varflytten aktuell. Det oroade mig en del att detfanns planer på att flytta från . Institutionen utför ettmycket fint arbete. Den har en god ställning bådeinom landet och internationellt. Det hade varit enförlust för om institutionen hadeflyttat. har styrelsekommit underfund med detta och redan fattat ettbeslut. Då är allt gott och väl.Jag tackar jordbruksministern för svaret ochnaturligtvis fördet kloka beslutet.Anf. 133 Jordbruksminister ():Herr talman! Det var positivt för och förhoppningsvis också för veterinärmedicinen att fakulteten fick stanna kvar. Jag behöver inte döljaatt jag har haft den uppfattningen sedan länge.Som minister kan jag inte påverka ett sådant beslut. Men vi kan glädjas tillsammans att det blevså.Anf. 134 ():Herr talman! Detta är naturligtvis viktigt för utvecklingen av hela . Eftersom det är ett för hela landetär det också viktigt att det finns en decentraliseradorganisation. Med gemensamma ansträngningarskall vi lyckas med det.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1993/94:321 om avgifterna för MälarsjöfartenAnf. 135 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat migom jag är beredd att vidta sådana åtgärder att enavgiftshöjning för Mälarsjöfarten inte genomförs.Bakgrunden till fråga haratt göra med att övergångsbestämmelserna i frågaom reglerna för skeppsmätning upphör i sommar.Dessa regler avgör ett fartygs bruttodräktighetsom i sin tur fyravgiften beräknas på.Skeppsmätningsreglerna återfinns i 1969 årsskeppsmätningskonvention som trädde i kraft år1982. Syftet med den nya konventionen var attuppnå ett i jämförelse med den tidigare konventionen rättvisare mätetal som bättre återspegladefartygets verkliga storlek. Detta skulle också innebära en ökad avgiftsbörda för fartyg mätta enligt den tidigare konventionen.Sjöfartsverket hanterade den uppkomna situationen genom att dessa fartyg fick en tolvårig anpassningsperiod till de nya reglerna. går ut i år.Sjöfartsverket håller på att analysera vilka effekter som kan uppstå när övergångsbestämmelserna upphör. Jag vill avvaktadenna analys innan jag närmare kommenterarsjöfartsavgifterna i detta avseende. Jag kan dockkonstatera att rederierna varit medvetna om de nya reglerna som skall ge ett merrättvist skeppsmätningssystem. De äldre fartygenhar de facto gynnats avgiftsmässigt under dennaanpassningsperiod.Anf. 136 ():Herr talman! Jag skall be att få tacka för svaret.Det hade naturligtvis kunnat innehålla mer positiva besked från kommunikationsministerns sida.Jag skall inte sticka under stol med att nu när detär drygt kvar innan de nya avgifterna skall införas -- såvitt jag kan förstå av kommunikationsministerns svar -- är det att få besked om vilka förutsättningar som skall gälla.Jag hoppas att statsrådet är klar över vilken oerhört pressad konkurrenssituation sombl.a. Mälarsjöfarten befinner sig i. Det är inte iförsta hand fråga om konkurrensen mellan olikaföretag, utan det är fråga om konkurrensen mellan sjötransporter och landtransporter. Jag utgårfrån att vi är överens om att sjötransporter är miljömässigt positivt. Vi bör slå vakt om möjligheterna till denna Mälarsjöfart och närsjöfart påinre vattenvägar i Sverige.Kommunikationsministern har besöktlänet och träffade, såvitt jag förstår, förträdare förhamnen i . Hade han träffat företrädareför hamnen i hade väl budskapet måhända blivit detsamma, nämligen att frågan omavgifterna gäller situationer med 40--kostnadsökningar över för sjöfarten, vilketinte kan av.När kan den analys som statsrådet avvaktarvara klar? Det handlar om mindre än ett halvt årtill dess att de nya avgifterna skall börja gälla. Slutet av kommunikationsministerns svar antydersnarare inställningen att det får bli en kostnadsökning. Sjöfarten har haft på sig att anpassasig. När kommer analysen, och hur kommer kommunikationsministern att hantera den?Anf. 137 Kommunikationsminister ():Herr talman! säger att detkommer att hända saker över . Jag pekadei mitt svar på att detta gäller en konvention från1969 som trädde i kraft . Det har alltså funnits för näringen att anpassa sig.Bakgrunden till ändringen är att har gamlaoch därmed oftast mindre säkra fartyg premieratsmycket starkt i det avgiftssystem som tillämpar.Jag har uppfattningen att vi får avvakta utredningen. Jag kan inte säga exakt när den är klar.Men den pågår inom . Det är somGöran säger kvarinnan den långa övergångsperioden upphör. Vifår väl se vad har funnit för systemför att ta ut avgifterna. Om det då finns anledningatt komma tillbaka i frågan kommer regeringenatt göra så.Herr talman! Jag tycker att vi trots allt skallvara glada över att regelsystemen har inriktningenatt premiera nya och säkra fartyg. Det är fråga omen lång övergångstid. Jag menar att branschen harhaft på sig att anpassa sig till den nya utformningen av avgifterna.Anf. 138 ():Herr talman! Jag är också medveten om att detär sedan konventionen trädde i kraft.Det resonemang som statsrådet för blir en smulateoretiskt. Vi motsätter oss inte från Mälarsjöfartens och andra intressenters sida att det finns ensartade och rättvisa skeppsmätningsregler. intäkter på dessa verksamheter äruppskattade på det tonnage som för närvarandefinns. Verksamheten på går nuihop. Om de nya skeppsmätningsreglerna slår igenom kommer intäkter plötsligt attöka mycket kraftigt. När jag ser finansministernsitta här inser jag att det i och för sig kan finnaspersoner som tycker att det är bra, men inom sjötrafiken klarar man inte detta. Jag skulle gärnavilja veta på vilket sätt statsrådet menar att manskulle ha anpassat sig under den här perioden.Fartygen är ju som de är.Anf. 139 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är just de effekter som GöranMagnusson nu nämner som kommer att föranledaSjöfartsverket att se om man skall göra ändringari prissättningen.