prot · GH09100 · 1994-05-02 00:00:00 — Den s.k. negativaföreningsfriheten innebär, enligt regeringsformen,ett skydd mot att genom tvång tillhöra politisksammanslutning, trossamfund eller annansammanslutning för åskådning i politiskt, religiöst,kulturellt eller annat sådant hänseende.Den negativa föreningsfriheten är grundläggandeför varje demokratiskt samhälle. Därför har detfrån principiella utgångspunkter varit fel attstudenter tvingats tillhöra studentkår samt i mångafall också en nation eller fakultetsförening som ettvillkor för att få studera.Regeringen påpekade i propositionen atten del uppgifter, som kårerna tagit ansvar för på detstudiesociala området, är viktiga och att ettavskaffande av obligatoriet inte får medföra enförsämring för studenterna i detta avseende.Dessutom underströk regeringen att det liggerbetydande sociala och kulturhistoriska värden i attnationshusen i och även ifortsättningen kan användas för studenternasverksamhet.I ställningstagande uttalades att detförutsattes att regeringen, när klarhet vunnits ifrågan, informerar om de ekonomiskakonsekvenserna för studentkårerna m.fl. avavvecklingen av kårobligatoriet. Dessutomförutsattes att regeringen lägger fram förslag tillriksdagen om särskilda statliga medel behövs förkårernas och nationernas fortsatta verksamhet ellerför andra kostnader till följd av obligatorietsavveckling.Regeringen har låtit utreda hur avvecklingen avkårobligatoriet bör ske praktiskt. En särskildutredare tillkallades för attbelysa vissa frågor som är förknippade medavvecklingen. Utredaren överlämnade den 10 mars1994 sina förslag i betänkandet Avveckling av denobligatoriska anslutningen till studentkårer ochnationer (SOU 1994:47).Beredningen av hur avvecklingen avkårobligatoriet konkret skall genomföras pågår nuinom regeringskansliet.Avvecklingen av obligatoriet skall ske på ett sådantsätt att den enskilde studentens negativaföreningsrätt skyddas. Kårer och nationer skallsamtidigt tillförsäkras arbetsvillkor som gör attdessa kan fullgöra viktiga funktioner gentemotstudenterna.Anf. 49 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret.I min interpellation ställde jag åtta frågor tillutbildningsministern. Han besvarar egentligen intenågon av dem. Han tycks inte vara beredd attbeakta den massiva kritik som har riktats motförslaget att avskaffa kårobligatoriet. Skall dennatystnad tolkas så, att utbildningsministern inte bryrsig om vad universitetens och högskolornasföreträdare tror och tycker i frågor som ligger demnära?Med något enstaka undantag har alla studentkårervid universitet och högskolor kritiseratutbildningsministerns sätt att handläggaobligatoriefrågan. Inte heller i det fallet har hanvisat minsta tecken till att ha låtit sig påverkas avden breda opinionen eller att ge sig in i ensakdiskussion. I stället ägnar sig Per åt attifrågasätta om de som försvarar kårobligatoriet rätthar förstått innebörden av begreppet demokrati.Till de som är okunniga i detta sammanhang hörtydligen rektorn vid och professorn i statskunskap vidsamma universitet prövade fråganom ifall kårobligatoriet stred motföreningsfrihetens princip som en väsentlig del iden demokratiska styrelseformen. Utredningenslog fast att det inte stred mot kravet påföreningsfrihet att alla studenter vid ett universitetmåste tillhöra en studentkår.Fri- och rättighetsutredningen fastslår samma sak.Också har prövat frågan ochkommit till samma slutsats. Varför kan inteUtbildningsdepartementet och dess chef nöja sigmed begreppen demokrati och föreningsrätt så somdet allmänt uppfattas i västeuropeisk mening? Kandet möjligen bero på att utbildningsministern harmissuppfattat den reella innebörden av begreppetstudentkår?I interpellationssvaret hänvisas tillregeringsformens skydd mot tvångsanslutning till''politisk sammanslutning, trossamfund eller annansammanslutning för åskådning i politiskt, religiöst,kulturellt eller annat sådant hänseende''. Per , är ju ingensammanslutning av här beskrivet slag.Studentkåren är helt enkelt ena delen, eller omman så vill fundamentet, av ellerhögskolan. Den andra delen, det andrafundamentet, utgörs av lärarna. Vid störrelärosäten är ämnena fördelade på fakulteter medobligatorisk tillhörighet för professorer och övrigalärare för vilkas tjänster krävs lägstdoktorsexamen. Har utbildningsministernobserverat att det föreligger en parallellitet mellanstudenternas obligatoriska anslutning tillstudentkårer och lärarnas likaledes obligatoriskaanslutning till fakulteter? Skall även lärarnasobligatoriska anslutning till fakulteter avskaffas?Likheten mellan det system somutbildningsministern vill införa och det nuvarandeär ju att röstberättigade i båda fallen är samtliga vidett lärosäte inskrivna studenter.Skillnaden består i att varje studentkår i dagslägetbestämmer hur valen skall genomföras. Iutbildningsministerns system avgör regeringen ochförvaltningsmyndigheterna hur valen skall gå till.Vilken större frihet uppnår studenterna om valet ärorganiserat av myndigheter i stället för avstudenterna själva?Visa nu klart och tydligt för kammaren, herrutbildningsminister, varför utbildningsministernssystem är mer i överensstämmelse medföreningsfrihetens principer än det nuvarande!En annan och helt avgörande skillnad är att valen iutbildningsministerns system endast omfattar val avett antal representanter i universitetensledningsorgan, medan valet enligt nuvarandeordning gäller val till studenternas egna organ,kårfullmäktige eller liknande. De utser inte bararepresentanter i universitetens ledningsorgan utanfattar också beslut i studenternas egnaangelägenheter såsom kurativ verksamhet,bostäder, mat, internationella kontakter,kulturaktiviteter och mycket annat.Vilken större frihet anser utbildningsministernuppstår för studenterna om de fråntas rätten attbesluta om och finansiera sina egna verksamheteroch dessa uppgifter i stället övergår till att beslutasoch bekostas av myndigheter?Att utbildningsministern framlägger ett förslag sominnebär att studenternas nuvarande rätt att beslutai sina egna angelägenheter, dvs. självbestämmande,ersätts av en offentlig kontroll och reglering kännsmärkligt, för att inte säga obehagligt. Per Unckelpåstår, och tror kanske också, att han är i färd medatt öka studenternas frihet. I verklighetenbegränsar och inskränker han denna frihet högstväsentligt.Jag ber utbildningsministern att utnyttja dengenerösa tid han har till sitt förfogande -- iförhållande till min -- genom att konkret besvara defrågor jag ställt i interpellationen och depreciseringar jag nu gjort när det gällerföreningsrätten. Det kan inte råda någon tvekanom deras innebörd. Tala om för kammaren hur detpraktiskt skall gå till att avveckla kårobligatoriet,vilka ekonomiska konsekvenser detta får för kåreroch nationer, hur stora fastighetsbestånd skallkunna avvecklas med kort varsel och vad deskattemässiga konsekvenserna av ett nytt systemblir för studentkårer och nationer!Anf. 50 ():Herr talman! När fattadebeslut om att avskaffa kårobligatoriet reserveradesig Socialdemokraterna. Jag tycker att det har blivitganska tydligt och klart under det här året att detvar en riktig hållning från vår sida.Det här beslutet följdes sedan av utredningen omvilka konsekvenserna skulle bli av ett avvecklandeav kårobligatoriet. Det har föranlett massivaprotester. Det handlar inte bara om enskildastudenter utan om studentkårerna. Det handlar omSACO och TCO. De har tillsammans protesterathögljutt inför det här förslaget. Det har också variten mycket intensiv mediedebatt i den här frågan.Varför har då dessa höga protester kommit? Det ärnaturligtvis för att det här förslaget innebär att detblir ett minskat studentinflytande. Det innebär attstudenthälsovården urholkas och att studiemiljönförmodligen blir torftigare. Det finns ingaalternativ presenterade. Det är det som saknas. Detär därför som förslaget avvisas. Man har inte tänktut en bättre modell än den som finns . Detmärkliga är att utbildningsministern inte tar någonsom helst hänsyn till dessa yttringar.Utbildningsministerns huvudargument ärideologiskt. Han gör detta till en ideologisk fråga.Det har klart och tydligt framgått av den debatt somhar förts i medierna. Han menar att det är entvångsanslutning. Jag tycker att det är en ganskamärklig argumentering. Det handlar nämligen inteom något åsiktsförtryck. Det är inte så att mankränker fri- och rättigheter genom anslutning tillkårerna.Det finns faktiskt organisationer som vi är tvungnaatt vara med i för att samhället skall fungera.Många har gjort en liknelse med anslutningen ikommuner, att vi är medlemmar i en kommun.Kommunerna sköter sociala angelägenheter ochliknande. Det är i princip det kårerna gör härockså. Det finns inget bättre system. Det saknasalternativ.Jag skulle gärna vilja ha ett klarläggande och enkonkretion av den sista meningen iutbildningsministerns svar. Vad betyder den? Detstår: ''Kårer och nationer skall samtidigttillförsäkras arbetsvillkor som gör att dessa kanfullgöra viktiga funktioner gentemot studenterna. ''Det är nämligen det som saknas.Anf. 51 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag börjar med ett par kommentarertill vad de båda frågeställarna hävdar att jag tycker,nämligen några kommentarer kring ett förslag sominte finns.När regeringens beredning är helt avslutad kommerjag, precis som riksdagsbeslutet har förutsatt, attredovisa de slutsatser regeringen har dragit av deolika förslag till hur avvecklingen av kårobligatorietskall ske. Först därefter finns det en rimligmöjlighet att bedöma vad utbildningsministernsförslag faktiskt innebär.Då kommer det sannolikt också att visa sig attmånga av de tankar som de båda frågeställarna nuframfört om att ingen hänsyn tas till något annat änutbildningsministerns egna ideologiska tankar ärfelaktiga.Herr talman! Låt mig understryka en sak när dettalas om det som beskrivs som den massiva kritikenav avvecklingen av kårobligatoriet. Jag vill peka pånågra uppgifter som kan vara värda att beakta.Den enda undersökning som mig veterligen hargjorts av vad studenterna tycker, observera att detinte nödvändigtvis gäller studenternassammanslutningar utan studenterna själva, hargenomförts vid . Den visaratt av studenterna anser att det är bra ellermycket bra att kårobligatoriet avvecklas.Det är ingalunda så som frågeställarna låter antydaatt alla studentkårer plötsligt skulle vara för attkårobligatoriet skall vara kvar. tillskrev mig studentkårerna i ,egen studentkår, kåren iStockholm, kåren i , studentkåren påHandelshögskolan i liksom filosofiskafakulteternas studentkår. De hade undersöktbetydelsen av att kårobligatoriet avvecklades. Manhade olika synpunkter på hur detta skulle ske.Herr talman! Eftersom de båda frågeställarnatillhör ett och samma parti vill jag citera vad somframhålls i dagens . Där står deti en debattartikel: ''Det är tyvärr oftastsocialdemokrater som tror att en kollektivanslutning av enskilda individer (studenter) behövsför att de skall veta sitt eget bästa. Somsocialdemokratiska studenter gör det ossbeklämda. Att våra partikamrater,partikongressbeslut till trots, inte verkar det minstaintresserade av att verkställa kongressens beslut,oroar oss. ''Sedan fortsätter man: ''Tyvärr är dettasymptomatiskt för tillståndet i socialdemokratin.Partiet är dåligt på att formulera en egen politik. Istället för man en icke-politik, där en återgång tillgamla och otidsenliga lösningar står i centrum. ''Den är bl.a. undertecknad av ,partiordförande i det som kallas Studentsossarna.Det säger representerar intenödvändigtvis i alla delar mina åsikter, BengtSilfverstrand. Men hans uttalande låter ändåantyda att det finns skäl att med något större nyansän den som representerar gå ini den diskussion vi just nu för.Det är ställt utom varje tvivel att studentkårerna intar ståndpunkter å studenternas vägnar iåsiktsfrågor. Det gäller när de företräderstudenterna i olika studentfackliga sammanhang.Förr gällde det också sådant som låg sedvanligapolitiska ståndpunkter mycket nära. Det finnsingenting som förhindrar studentkårerna att göradetta om och om igen. För att avstå från att ta delav ståndpunkterna finns det ingen annan möjlighetför studenten än att avsvära sig sin rätt till högreutbildning. Riksdagsmajoriteten accepterar inte attdet finns sådana villkor för att få studera vidare.Ingen facklig organisation skulle, såvitt jag förstår,komma på idén att tvångsansluta ett företags ellerannan arbetsgivares anställda till sina åsikter ochtill sin organisation. Inget företag skulle komma påidén att kräva obligatorisk anslutning. Det bör intekrävas av studenterna heller.Jag söker, herr talman, ett system för den framtidakårverksamheten och för studenternas inflytandesom säkerställer studenternas rätt att, om de så vill,stå utanför det fackliga företrädarskap somstudentkårerna utövar å sina medlemmars vägnar.Men det skall vara ett system somsäkerställer att alla de goda ting som kårerna i dagstår för och som nationerna utövar också kanutövas . Jag har goda förhoppningar omatt dessa båda ståndpunkter är väl förenliga medvarandra.Anf. 52 ():Herr talman! Det är naturligtvis en händelse somser ut som en tanke att det kommer en artikel iSvenska som Per kan utnyttja ien debatt. Men råkar det vara på det sättet, herrutbildningsminister, att det finns en felaktig uppgifti artikeln som kullkastar alla dessa teorier ochuppfattningar.Det finns nämligen inte något beslut från någonsocialdemokratisk partikongress om avskaffandeav kårobligatoriet. För de motioner som togs upptill behandling blev beslutet att de skulle övervägas,att ett underlag skulle tas fram och att studenternaskulle spela en mycket aktiv roll och få framförasina synpunkter, inte bara en gång utan under helaresans gång. Beslutet blev alltså avslag på dessamotioner.Det är inte så egendomligt att uppfattningarna idenna fråga varierar inom ett demokratiskt partisom Socialdemokraterna. I det socialdemokratiskapartiet är det -- i motsats till vad som tydligen ärfallet i utbildningsministerns parti -- tillåtet att haavvikande meningar i sakfrågor och ändå bliomnominerad både till och andrapolitiska församlingar.Det är ganska fantastiskt att utbildningsministernnu säger att han inte har något sakförslag attredovisa . Alltså skjuter regeringen över måleteller slår in öppna dörrar. Per går ju ifrånhela sitt upplägg av interpellationssvaret, där hanhävdade att ett kårobligatorium inte är förenligtmed föreningsfriheten.I Fri- och rättighetsutredningen står det klart ochtydligt att studentkårsobligatoriet faller utanförgrundlagsregeln, då sådanastudentsammanslutningar med hänsyn till sittändamål inte kan anses vara sammanslutningar avpolitisk eller annan åskådningskaraktär. Med dettafaller hela resonemanget att ett kårobligatorium pånågot sätt skulle kränka föreningsfriheten. Det ärfullt förenligt med föreningsfriheten.Mot bakgrund av att begärde ett förslagså tidigt, Per , utgick vi i vår skrivning ifrånatt vi under vårriksdagen skulle få ettförslag som också vi kunde uttrycka synpunkter påoch se om det verkligen var så enkelt att avskaffakårobligatoriet utan menliga konsekvenser förstudenterna som beslutet angav.Men vi har inte fått något sådant förslag, och därförborde utbildningsministern -- på tal om nyanser --kunna besvara de konkreta frågor som jag ställt.Inte på en enda punkt har jag fått något svar.Utbildningsministern har ju dock ytterligare någottillfälle under denna debatt att besvara frågorna.Anf. 53 ():Herr talman! Jag tycker att det är viktigt attunderstryka det som tog upp,nämligen att det inte är förenat med åsiktsförtryckatt ha ett kårobligatorium. Detta har ju helt klartframgått av de referenser som här -- och även av den offentliga debatten.Utbildningsministerns bärande argument är intehållbart i denna fråga.För mig är det viktiga vad man skall ersättakårobligatoriet med, om man nu skall ta bort det.Det är ju kärnfrågan, men det finns inget svar påden. Det vill vi ha.Anf. 54 Utbildningsminister ():Herr talman! Låt mig först i all stillhet upplysaBengt Silfverstrand om att jag inte citerade dagensdebattartikel i för att upplysahonom om vad den socialdemokratiskapartikongressen hade beslutat eller inte beslutat.Jag bad att få upplysa honom om hur ungamänniskor inom eget parti serpå den sak som den här debatten bl.a. handlar om.Det är ju ingen tillfällighet, ochBengt Silfverstrand, att alla politiska ungdoms- ochstudentförbund har samma uppfattning som jag idenna fråga. De har uppfattningen att det är viktigtatt slå vakt om den enskildes rättigheter i ettsamhälle som snarare kräver mer av detta änmindre.Får jag, apropå frågan om kränkning av åsikter,fråga om och kan hävda att det inte är frågan om attgenom kårobligatoriet stå för bestämdaståndpunkter?Jag möter och stundligen studenter,studentkårer och förenade studentkårer.De framför till mig synpunkter om allehandaviktiga frågeställningar. Jag har inbillat mig att degör det i kraft av det medlemskap som de tvångsvishar fått medlemmarna att gå in i. Jag vet inte hurjag annars skall tolka det som de framför till mig.Är det inte åsikter?Min utgångspunkt har varit att det är ståndpunktersom de framför, och min kritik av systemet har varitatt de som inte delar de ståndpunkter som kårer ochSveriges förenade studentkårer står för inte skallbehöva göra det genom en tvångsmässig anslutningtill kårerna -- som villkor för att få göra det som dehelst av allt vill, nämligen att studera vidare.Bengt Silfverstrand var förvånad över att det intefinns något sakförslag. Får jag bara upplysa honomom att inte har begärt att vi skallåterkomma med förslag utan med en redovisning avde ting som jag bl.a. kommenterade i mitt svar.Dessutom har uttalat att regeringen skallåterkomma till med denna redovisningnär beredningen är färdig. Detta kommer också attske.Men får jag, herr talman, för att ändå ge enfingervisning i vilken riktning den här beredningenarbetar ge några riktlinjer för hur jag ser attkårobligatoriet bäst kan avvecklas.Som jag har sagt tidigare handlar det om att skyddaintegriteten och slå vakt om kårerna ochnationerna. Det kommer att ske genom attregeringen avvecklar obligatoriet såsom det äruttryckt i den speciella förordningen om dessa ting.Vi vill härutöver ge stora möjligheter för universitetoch högskolor att själva finna en form för hurstudenternas inflytande och den sociala servicenskall ordnas. Jag förutsättter att detta kommer attske, icke genom diktat från lärosäten eller ensidigabeslut utan genom att universiteten, kårerna ochnationerna kommer överens.Det kommer att ges möjligheter för universitet ochhögskolor att välja mellan olika modeller för attsäkra studentinflytandet och den studiesocialaservicen.Väljer man, vilket jag är övertygad om att mångakommer att göra, att fortsätta med kårer ochnationer som skall som villkor för dennalösning gälla att den enskilde studenten ges rätt attställa sig utanför kåren eller nationen. Naturligtvisskall studenten informeras om konsekvenserna avdetta vid inskrivningen.Studenten bör i det fall som här är i fråga i så fall fåbetala en avgift till lärosätet i utbyte mot den avgiftsom han eller hon inte behöver betala till kåren föratt bestrida de uppgifter som är nödvändiga ochinte har med åsikterna att göra.Den skattebefrielse som studentkårer och nationeri dag har förutsätter jag överflyttad till kårer ochnationer enligt den nya ordningen.Anf. 55 ():Herr talman! När det gäller det påstådda tvånget isammanhanget vill jag bara slå fast att såvälsakkunniga i statskunskap, som de som grundligthar gått igenom grundlagen på denna punkt,, Fri- ochrättighetsutredningen och Europakommissionenklart och tydligt har fastställt att obligatorisktmedlemskap i studentkårer inte på något sätt står istrid med föreningsfriheten.Med detta har jag klarat ut den frågan. På denpunkten har utbildningsministern och alla de andrasom fortsätter att envisas med en annan uppfattningalltså fel.Det är vidare riktigt att regeringen har fått ettuppdrag av , men jag har själv varit medom att fatta detta beslut, och vi lyckades faktiskt ienighet få in skrivningar -- vilket majoritetenursprungligen inte var helt villig att göra -- om innan slut skulleåterkomma med en redovisning, så att vi vet vad viskall ta ställning till.Jag vill nu fråga Per : Kommer innevaranderiksmöte, som har fattat beslutet, att få möjlighetatt uttala sig om det förslag som Per nuskisserar, och när kommer det förslaget? Om det nuär så, är det ännu mera förvånande att Per Unckeloch till utskottets kanslihar aviserat att pengar för denna verksamhet intekommer att avsättas förrän budget. Detverkar nästan som om Per säger: Gångedenna kalk ifrån oss! Han tror inte ens själv att hankommer att få vara med om att fullfölja dettabeslut.Jag vill när det gäller vår inställning i dennafråga ge en signal till de berörda studenterna attsitta still i båten, inte företa sig något förhastat ochinte gå vidare med någon avveckling. Motbakgrund av de besked eller snarare icke-beskedsom utbildningsministern har lämnat här i dagbedömer jag det som fullt rimligt att i ett annatparlamentariskt läge riva upp det beslut omkårobligatoriets avveckling om vars konsekvenserden regering som gentemot en mycket starkstudent- och läraropinion genomdrev beslutet tycksvara osäker. Man är så osäker att man inte ens efteren utredning i frågan kan informera sammariksmöte som har fattat beslutet om innebörden ochkonsekvenserna av beslutet.Ett sådant upprivande kan, såvitt vi kan se, skeutan några samhällsekonomiska konsekvenser.Med ett sådant beslut överlåter vi också tillstudenterna själva att avgöra hur de vill bedriva sinverksamhet.Anf. 56 ():Herr talman! Jag tycker att våra avsikter i händelseav ett förändrat parlamentariskt läge är tydliga ochklara. har klart deklareratdessa här, och jag tycker att det är viktiga signalersom därmed ges.Jag har två frågor. När är beredningen av ärendetfärdig, och vad innebär förslaget vad gäller denekonomiska kompensationen till studenterna förden kårservice som faller bort? Det är frågor somman ställer sig på berört håll.Anf. 57 Utbildningsminister ():Herr talman! Ingen överraskas väl över attsocialdemokraterna skulle vilja riva upp ett sådantbeslut, eftersom de var emot det när det initierades.Jag tror dock att det finns ett antal ungasocialdemokrater som lika mycket som de som jagtidigare citerade kommer att beklaga attsocialdemokratin ingenting lärt om frågor av dettaslag.Låt mig med viss envishet, herr talman, be BengtSilfverstrand att lägga alla citat åt sidan och ettögonblick tänka alldeles själv. Om jag tvingas att gåmed i en organisation som uttrycker entydigaståndpunkter å mina vägnar och jag själv inte delardessa, är det då åsiktsfrihet om jag som endaalternativ för att friskriva mig från att tillräknasdessa ståndpunkter måste avstå från att studera?Tänk nu själv, ! Är detta att harätt till en fri tanke? Är det inte de facto detsammasom att jag för att få studera tvingas ställa migbakom de åsikter som studentkårerna intar å minavägnar?Från mina utgångspunkter är svaret på den fråganalldeles givet: Ingen skall behöva sälja sinaståndpunkter för rätten till förkovran.Bengt Silfverstrand och frågarmig om detta kommer att få denredovisning som ni efterfrågar. Jag kommer attredovisa konsekvenserna av förslagen närberedningen i regeringen är färdig. Det varnämligen inte en tillfällighet att vi bestämde oss föratt föreslå att avvecklingen inte skulleske , som att tro, utan . Därmed gestillräckligt med tid för att vi skall kunna veta attförslaget till ersättande av det nuvarandekårobligatoriet skall bli bra från de utgångspunktersom vi här diskuterar. Regeringen kommer alltsåatt redovisa detta förslag när beredningen är färdig.Bengt Silfverstrand undrar varför jag inte haranvisat några pengar tillkårobligatorieavvecklingen, som skall påbörjasunder , och frågar sig hur det kan komma sigatt dessa medel skall anvisas först i det åretsbudgetproposition.