prot · GH09103 · 1994-05-05 00:00:00 — Jag håller med omatt det inte har stämt överens på många punkter i depropostioner vi har fått från regeringen. De har intestämt överens med verkligheten. Om man säger vill förändra verksamheten av ideologiska skälkan jag förstå det. Det är också märkligt att kommamed påståenden som saknar relevans.I propositionen sägs att uppdelningen av SJ:s ochBanverkets trafikförsörjning har haft en radpositiva effekter. Vad grundar man det på? I 1988års trafikpolitiska beslut sades att detta skulleutredas. Det har regeringen inte gjort. Det har variten stående kritik som harvarit kommunikationsminister att det inte harutretts. Det är ett åsidosättande av riksdagensbeslut. Det är ganska allvarligt.I det trafikpolitiska beslut som fattades sades detrent och klart ut att man skulle medverka till attöverföra godstrafik från landsväg till järnväg. Dethar inte heller skett. I själva verket har regeringenvarit med om att sabotera möjligheten att föra övergodstrafik till järnväg. drog man undan ettutvecklingsstöd till SJ:s godstrafik på 450 miljonerkronor. Trots trafikpolitiska beslut styrregeringen över trafik från järnväg till väg.Det är egentligen avancerat struntprat att säga attinte järnvägstrafiken utsätts för konkurrens.Järnvägstrafiken utsätts för konkurrens från olikatransportsystem. I det trafikpolitiska beslutet sadesockså att man skulle titta över om det fannssamordningsvinster att göra. Bil-, buss-, flyg- ochsjöfartstransporter är självfallet konkurrenter tillSJ. De är inte fristående från SJ:s trafikpolitik.Trots att det finns automatiseringsmöjligheter finnsdet begränsningar. Kommunikationsministern sadesjälv att av järnvägsnät ärdubbelspårigt. Läser man den här boken ordentligtkan man se att det skall vara två spår i varje riktningom det skall det finns möjligheter att konkurrera pålika villkor. Det skall alltså vara fyrspårigajärnvägssträckor.Då kan man ha konkurrens på sträckan --Flemmingsberg. Den möjligheten finns. Och sedankan man fortsätta på sträckan --. Men däremellan går det inte attkonkurrera. Det stämmer inte överens med vadkommunikationsministern säger. Jag tror inte att desom har skrivit den här boken står varkenSocialdemokraterna, nära. Jag tror att de kanske undanber sigden kopplingen. Jag vet inte.I propositionen skrivs det att SJ har enalltför svag ekonomisk och finansiell ställning för attombildas till ett aktiebolag. Hur kan man då tro atten avreglering skall förbättra SJ:s ställning? Detsäger man ingenting om. Helt plötsligt konstaterarman att SJ:s ställning är svag och därför kan maninte bolagisera. Då borde man ju försöka stärka SJi stället. Det gör man ju inte genom att släppa inprivata intressen på järnvägen. Då försämras juSJ:s möjligheter. Alla måste kunna hålla med om attdet är mer eller mindre ett statsfinansiellt fiasko.Sedan skulle vara ett exempel på att detblir bättre med konkurrens. Det är sant att LKABdriver malmtrafiken billigare. Det är helt riktigt.Men är ju helt unik. Eller menarkommunikationsministern att malmtransporterfrån till med lastbil skulle vara detkonkurrensmedel man skulle använda? Vilka andrasträckor i har en ställning som liknarmalmbanans?Det är avancerat struntprat att tala om attmalmbanan blev så fantastisk och att det blevbilligare och effektivare genom att man släppte överdetta till . är ju helt unik. Detfinns ingen möjlighet att konkurrera medlastbilstrafik från till . Vi har storaproblem i när det gäller bärigheten påvägarna i inlandet. Jag tror inte attmalmtransporter skulle bidra till att vägnätet iNorrbotten blir bättre.Vi menar att det finns en konkurrens fråntransporter med lastbil, bussar, bilar och sjöfart påandra sträckor. Att påstå att gruvnäringen skullevara i fara i om SJ skulle ha varit kvar ärockså märkligt. Jag har inte så stort förtroende förnäringsministern, men jag tror faktiskt att MatsOdell skulle ha ett samtal med näringsministern omdet verkligen är sanning. De 200 miljoner kronorsom det blev billigare för är ju en litensumma i förhållande till vad det kostar att starta enny nivå i . Så pass mycket känner jag till omden industrin genom att jag har min bakgrund där.Riksdagen har på olika sätt slagit fast att detpolitiska inflytandet över planeringen av samhälletsinfrastruktur bör ökas. Ett sådant ställningstagandegjordes t.ex. genom att vi fattade beslut omförslagen i infrastrukturpropositionen, 1990/91:87.Detta håller vi nu på att gå ifrån.Vi kan aldrig acceptera att marknadskrafterna iform av ekonomiska styrmedel skall avgöratillgången till den infrastruktur vi alla har bidragittill att bygga ut genom skatter och politiska beslut.Herr talman! Med det yrkar jag bifall till hemställani betänkandet under mom. 1 och 2 och till minmeningsyttring under mom. 6.Anf. 110 (nyd)replik:Herr talman! Låt mig tacka för de mycket trevligaorden från . För att inte någramissuppfattningar skall uppstå vill jag säga att viinte är mot en avreglering . Vi kan tänka ossen sådan, men vi låter andra stå förutvecklingskostnaderna. Sedan kan vi komma litetefter.Karl-Erik parti är ju för enmonopolställning för all statlig verksamhet. Det ärdefinitivt inte mitt parti. Det kan vara bra som ettklarläggande i protokollet. Då har forskarna någotatt fundera över.Herr talman! Dessutom vill jag yrka bifall tillreservation 3, vilket jag glömde i mina tidigareanföranden.Anf. 111 () replik:Herr talman! Om hade lyssnat påmig hade han inte behövt ta den här repliken. Detvar egentligen ganska onödigt. Frågan är om hanbara talar till protokollet eller om han talar till mig.Eftersom han verkar tala till protokollet är detkanske svårare att argumentera emot. Jag taladeinte om vad jag och står för. OmKenneth Attefors läser vår motion grundligtframgår det tydligt och klart vad vi har sagt.Det jag berömde för var inte atthan anslutit sig till vår motion på något sätt, ellerhar samma uppfattning som jag. Det vet jag att jagaldrig får eller Ny demokrati medpå. Den debatten behöver vi inte föra. Det ärungefär som att försöka förena eld och vatten. Detkommer aldrig att fungera.Det jag berömde för var att hanstått emot de påtryckningar som görs när man gjortett ställningstagande som strider emot regeringens.Framför allt har kommunikationsministern varitute och raggat folk. Jag vet att det finns spanarerunt ikring som jagar er. Jag är i samma situationsjälv. Det var därför som jag sade detta.Anf. 112 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag tror att det känns nästan likaplågsamt för att få dettaideologiska beröm från som att bliuppringd av en familjeföretagare som från andrautgångspunkter kritiserar det ställningstagandesom tänker leda in sitt parti på.Det är möjligt att det är just stödet frånVänsterpartiets väljare som man väntar sig om manvänder BK-Tåg och den typen av företag ryggen.Det länder nog ändå litet till eftertanke.Herr talman! Jag begärde ordet därför att ville göra gällande att jag inte skulle haläst boken , en kritiskgranskning. Jag höll just upp den boken när jag stodi talarstolen. De synpunkter som finns där har vägtsin i propositionen.Regeringen har, , bl.a. gått emotde krafter som hade velat gå mycket längre ochanvända den brittiska modellen, slå sönder SJ ochdela upp det i ett antal bolag som skulle börjakonkurrera med varandra utifrån ett antalregionala monopol.Nu har vi just denna möjlighet att entillsynsmyndighet skall se om det finnsstordriftsfördelar. Då skall man kunna säga nej tilltrafikeringsrätt för entreprenörer som kommer inoch förstör dessa stordriftsfördelar. Detta är enbalanserad avreglering. Det är en svensk modell föratt utveckla svensk järnvägspolitik.Anf. 113 () replik:Herr talman! Att förändrakommunikationsministerns syn på detta är likaomöjligt som att få andra borgerliga att ändra signär de har tagit klar ställning och ärendet har gåttså långt som till kammaren. Men det är glädjandeatt kommunikationsministern är med i debatten.Om det sedan har tillfört någonting extra kan alla sesom läser protokollet. Man kan läsa propositionen,betänkandet, de inlägg som görs och de motionersom finns. Då kan man se om det har tillförtsnågonting till debatten.Jag vill faktiskt göra ett tillrättaläggande. Det somsades var fel. Kommunikationsministern hade ickedessa böcker med sig uppe i talarstolen. Han visadedem när han satt i bänken. I sitt förra anförandesade han att han hade med dem upp i talarstolen. Såvar icke fallet.Det var det jag sade från början. Det gör detsammahur många böcker man har i ett ämne, om man läserdem och inte förstår vad de innebär. Det står tydligtoch klart: Skall man ha konkurrerande trafik påjärnväg, bör den vara dubbelspårig i varje riktning.Det skall alltså vara fyrspåriga järnvägssträckor.Sådana finns det bara på två ställen. Det står tydligtoch klart, om man läser det.Jag kan ge kommunikationsministern rätt när hanräknar upp vilka trafikslag som trafikerarjärnvägen . Det är snabbtåg, ,godståg och vissa andra tåg på stomjärnväg.För att det skall kunna vara konkurrens, och manskall kunna ta sig förbi varandra, måste det varafyrspåriga sträckor. Annars går det inte. Det stårtydligt och klart i boken. Om man inte läser det, ochförstår det, hjälper det faktiskt inte.Anf. 114 Kommunikationsminister ():Herr talman! talade tidigare tillprotokollet. Jag kan bara säga att det av protokolletframgår att jag nämnde boken , en kritisk granskning. Jag villgärna be att läsa det.När säger att 200 miljonerkronor är en liten summa som gärna mereller mindre kan mista, förstår vi att det inte ärnågot lämpligt sällskap att hålla i handen när manskall rösta i den här typen av frågor.Anf. 115 () replik:Herr talman! Jag hoppas attkommunikationsministern läser protokollet. Jagsade inte att man kan mista dem, men att 200miljoner kronor inte är avgörande om man skallstarta en ny nivå i gruva. Det var det jagsade.Det var därför jag bad kommunikationsministernatt han kanske skulle ta ett samtal mednäringsministern, så finge han kanske reda på hurgruvpolitik fungerar. Det är litet grand annorlunda.Jag förstår att han har svårt att förstågruvindustrins problematik och förutsättningar,eftersom det verkar finnas problem när det gällerKommunikationsdepartementet, som han faktisktär ansvarig för.Det hjälper inte hur många medhjälpare han harhaft med sig. Han har icke kunnat förklara varfördet skulle bli bättre med denna avreglering. Det ärtro som finns med i bilden. Det har jag sagt förut iden här debatten. Det är samma sak som att tro attdet skall bli bättre väder om vi bolagiserar SMHI.Jag tror inte på det. Där skiljer vi oss åt.Anf. 116 i (m):Herr talman! Jag vill först yrka bifall tillreservationerna 1 och 2 och i övrigt till utskottetshemställan. Sedan någonting om den debatt som härhar förevarit.Kenneth Attefors nämnde en summa pengar som vilånade för att betala våra löner. Jag måstesäga att jag inte har märkt det . Jag får gå inpå min kammare och kolla om det finns mindre maloch mer sedlar än det har varit tidigare.Jarl talade om och hur viktigt detvar att man fick ta över en del gods på järnväg,framför allt av miljöskäl. Han nämnde då attsystemtågen gav vinster för att bära de andraförlusterna. Om jag inte är fel underrättad, JarlLander, går SJ:s godstrafik fortfarande totaltsett med en kraftig förlust. Enligt ett TT-meddelande höjde man sina taxorför godset fr.o.m. , , med 15 %.Det vittnar inte om att ekonomin är särskilt stabil.Herr talman! De fyra partier som ingår i denborgerliga regeringen har i grunden uppfattningenatt man skall ha en ökad avreglering där det ärmöjligt, ett större mått av valfrihet och mindrebyråkrati. Det var ett parti, som kom in i riksdagenhösten 1991, som åtminstone verbalt talat högt omdessa ting. Det har det gjort mer än någon av deandra fyra partier jag nämnde.Socialdemokraterna vill däremot behålla monopoleti stor omfattning, även om det harskett en viss förbättring. Om man för 15 år sedannämnde orden valfrihet, mindre byråkrati, ökadavreglering, var det som att svära i kyrkan. I daghar även Socialdemokraterna accepterat en stor delav detta, och det skall de ha heder för.Vi har avreglerat flyget,busstrafiken inom länen, taxi, Posten, ,och är det för järnvägen. Att vi gördetta beror på -- det är det enda man hör ismygpropagandan på gator och torg, och iblandäven här i kammaren man och man emellan -- att vivill gynna de besuttna och de rika företagarna.En ökad fri konkurrens innebär för de enskildamänniskorna att de varor de kan köpa och detjänster de önskar erhålla blir billigare. Det ärbevisat att så är fallet.Herr talman! Även om nu majoriteten i utskottet ärkritisk mot avregleringen medverkar man i någonmån själv till den -- man vill ju att en utredning skallöverväga om vi skall låta länstrafikföretagenkonkurrera i upphandling även på stomnätet. Manvill också att godset fritt skall kunna trafikeras pålänstrafikjärnvägarna. Vem som har ställt detkravet vet jag inte -- det är i alla fall inga tågföretag;det är ingen som är intresserad av att köra någonkilometer med godsvagn och sedan lämna över tillSJ.Det är konstigt att man angriper propositionen föratt den innebär ökad byråkrati. Om det nu motförmodan skulle finnas någon intressent som villfritt trafikera någon länstrafikjärnväg medgodsvagnar måste det väl ändå till någon myndighetsom bestämmer när, hur och var man kan köra,precis som den inspektion som skall fördela spårenoch tågen?Herr talman! Det har här talats mycket om enutökad byråkrati. Jag vill bestämt understryka attjag inte är någon anhängare av en utökad byråkrati.Men när jag har kontrollerat vilken numerär denhär mycket omtalade byråkratin får har jag frånflera håll fått samma entydiga svar; det rör sig omlika många personer som jag har fingrar på enahanden -- det är alltså fem personer. Man kallar detför en våldsam ökning av byråkratin att vi på ettområde utökar det stora antal byråkrater som vi hari med fem personer! Det tycker jag bordevara försumbart. Även ni andra som vill att detskall vara fritt att trafikera länsjärnvägarna medgodsvagnar måste ju vilja ha någon myndighet sombestämmer. Ingen skall inbilla mig att de som skallkonkurrera om godsvagnarna själva alltid kankomma överens. Någon opartisk måste fattabesluten.Det är helt klart att det inom EG inte finnsnågra tvingande bestämmelser som säger att manhar rätt att köra in i andra länder med sina tåg, mendet ligger i EG:s intentioner att man vill göra såframöver. Om det blir såkan vi i förvisso förhandla oss fram tillsäravtal som säger att vi känner oss tvingade attacceptera att utländska företag trafikerar detsvenska stomjärnvägsnätet men att inga svenskaföretag får göra det. Vad händer omDeutsches i en sådan situation köperBK-Tåg? Det skulle vara intressant att få svar påden frågan.Det är uppenbart att SJ -- precis som alla andraföretag, både de som har monopol och de som intehar det -- mår bäst av konkurrens. Jag skall ta ettexempel på hur mycket konkurrensen kan inverkapositivt för konsumenterna. Jag är säker på att de iutskottet har hört det här exemplet men kanske intealla andra, och framför allt kanske det är bra förprotokollet.När det stod klart att man skulle kunna konkurrerapå länsjärnvägarna lämnade SJ in ett anbud som lågpå vad vi kan kalla index 100. senarelämnade SJ in samma anbud -- samma antal vagnar,samma turtäthet -- och priset var då nere i index 58.Det visar att där finns pengar att hämta. Vi harockså hört från flera talare här att bådeskattebetalarna och de som åker med tågen tjänarpå att trafikföretagen får konkurrera fritt.Sedan måste jag nog säga att det är viktigt att någonsnart börjar styra SJ. SJ har faktiskt i flera falluppträtt på ett sätt som icke har varit korrektgentemot sina konkurrenter. Mångatågoperatörer -- som alltså är fristående från SJ --som har vunnit anbudstävlingar har talat om för ossatt SJ ibland ''sabbar'' trafikledningen på ett sättsom inte alltid kan skyllas på tekniskaomständigheter.Vi vet också att ett trafikföretag vid Inlandsbananville låna SJ-vagnar över och ochköra turister upp till fjällen -- och betala för detnaturligtvis. SJ sade nej. I stället lät man vagnarnastå i vinteride. Det kom inte in en enda krona pådem. Det finns, herr talman, många sådanaargument för att SJ behöver ha någon somövervakar sig.Redan i dag finns det vissa begränsningar när detgäller möjligheterna att bedriva långväga busstrafiki . Jag skall villigt erkänna att denbestämmelse som gäller och som dagens regeringstår bakom är för litet liberal enligt mitt sätt att se.Det är inte rimligt att jag skall tvingas åka tåg omjag skall åka eller mer. Vill jag hellre skakafram i buss -- höll jag på att säga, men med dagensbussar handlar det inte om att skaka fram -- skalljag få göra det. Det vill många ungdomar ochmånga människor i små ekonomiskaomständigheter. De får i stort sett inte lov att göradet, de har inte tillgång till detta, därför att vi skallskydda SJ!Om det finns bussföretag som uppfyller kraven påtrafiksäkerhet och annat skall inte vi här ikammaren säga: Nej, du får inte köra trots att detär billigare för konsumenten. Jag har mycket svårtatt förstå denna tingens ordning, trots att min egenregering står bakom den inställningen.Till sist, herr talman, skall jag sluta med någontingsom inte är riktigt trevligt. När vi har behandlat enlokal fråga här i kammaren har jag tyvärr alltförmånga gånger sett hur ledamöter från ett visst partihar pekat ut övriga ledamöter på länsbänken ochsagt: Rösta nu på det här förslaget, så kan ni se eraväljare i ansiktet när ni kommer hem med tåg, flygeller båt över ! Jag tycker det ärett uselt sätt att argumentera.Visst skall vi som ledamöter av riksdagföreträda och föra fram de intressen som är viktigaför vår region, men det är min bestämdauppfattning att jag står här i första hand för attkunna fatta beslut så att det här landet totalt kanfungera. Men jag skall ändå nu försöka göra någotliknande utan att göra någon ledsen.Kenneth Attefors, hur ni i Ny demokrati röstar vidden kommande voteringen är ju er sak. Ni får blidömda eller berömda för ert ställningstagande.Baserat på vad jag nu vet tror jag att ni kommer attrösta med socialdemokraterna. I och med det vill nicementera ett monopol. Ni kan väl bortse från vadjag tycker, men det kan inte vara helt oväsentligt attdet finns en del människor utanför huset somantingen har röstat på er eller sympatiserar med endel av era tankegångar och er politik.Statsrådet läste ur ert partiprogram. Där stårdet att alla monopol skall skrotas; det fanns icke ettenda undantag. pratar sedan omatt detta skall ske med sunt förnuft. Jag menar attdet inte finns något skäl för att inte avregleraStatens järnvägar. Ni röstar själva, men om jag varnydemokrat och skulle stå på ett torgmöte i augustieller september skulle jag måhända ha svårt attförklara varför jag röstade medsocialdemokraterna och kommunisterna i dennafråga.Anf. 117 () replik:Herr talman! Jag vill börja med att någotkommentera det som i Malmöavslutningsvis sade när det gäller järnvägstrafiken.Han sade att vi socialdemokrater skall cementerafast ett monopol.Det betyder att definitivt inte hartagit del av de diskussioner som vi har fört iutskottet om den här frågan. Han har såvitt jagförstår inte heller läst betänkandet.Vi har kraftigt poängterat att vi vill ha framutvärderingen av trafikpolitiska beslut. Vivill veta vad det betydde för järnvägens utvecklingi det här landet. Innan vi får denna utvärdering är viicke beredda att gå vidare genom att experimenteramed järnvägens framtid. Det är det första som jagvill ha sagt till säger också några ord som jag inteär riktigt säker på att han menar. Han säger attlandet totalt skall fungera. Det är precis vad detinte kommer att göra med denna avreglering. Vi vethur det alltid är när vi avreglerar viss verksamhet.Det blir konkurrens om russinen i kakan, så attsäga. Det blir konkurrens i och påsträckor mellan de stora orterna.Det dyker upp ett antal företag som skall åka på defyra spår som pratar om. Detfordras naturligtvis fyra spår åt alla håll för att detskall kunna bli en fullständig konkurrens och för attföretagen skall kunna köra i kapp på spåren. Det ärju på spåren de skall konkurrera. Det säger ni i erdel av betänkandet.Vi har hävdat att SJ:s verksamhet skallvara till gagn för hela landet. I ett land som är såglest befolkat som vårt finns det i dagens situationinte förutsättningar för att genomföra den häravregleringen förutom på de sträckor som haranslutning till stomnätet. Det ligger i vårt förslag attdet skall vara möjligt att ha s.k. short lines som gårmed gods på länsjärnvägarna. De skall också delvisgå in på stomnätet för att sedan ansluta vid någonlämplig terminal. Därifrån kan godset sedantransporteras vidare.Sten frågar vad som händer omDeutsche Bahn köper BK-Tåg; jag vet inte omfrågan var avsedd att vara en lustifikation ellernågonting annat. Jag kan bara säga att det medDeutsche Bahns dåliga ekonomi inte blir något köpav BK-Tåg. Det har man inte råd med. Det berorpå att i dagens läge har en alltförstelbent verksamhet.Vi påpekade att vi skulle komma bortfrån detta. Låt oss då fortsätta genom att nu ta redapå vad beslut betydde! Sedan kan vidiskutera om vi skall avreglera, inte hur det skallgöras.Anf. 118 i (m)replik:Herr talman! Jag tycker att skall läsa detre sista meningarna i andra stycket isammanfattningen. Man kan uttrycka vissafarhågor när det gäller hur villiga ni är att verkligenlåta monopol försvinna. Ni säger nämligen att detskall göras en utredning och att detta sedan skallövervägas. Det står inte att ni skall genomföra dettai morgon eller när ni får regeringsmakten.Tänker på godstrafik pålänsjärnvägarna när han talar om s.k. short lines?Här nämns bara länsjärnvägarna. Det står intenågonting om att man skall använda en del avstomnätet.Jarl talar om russinen i kakan. Betalar desom åker på de högfrekventa sträckornaonödigt höga biljettpriser för att andra delar av SJ:sverksamhet skall kunna fungera?Hela landet kan faktiskt fungera utan järnväg. Ominte jag är felunderrättad lade man under den tidsom parti satt vid regeringsmakten nerjärnväg i ganska stor omfattning. 119 () replik:Herr talman! Jag blir mer och mer klar över att StenAndersson i bara har lästsammanfattningen. Han har tydligen inte deltagit ide förberedande diskussionerna i utskottet när vihar pratat om verksamheten med s.k. short lines pålänsjärnvägar med anslutning till stomjärnvägarosv.Sten frågar om biljettpriset är för högtpå vissa sträckor. Det vill jag påstå att det inte är.Jag skulle nästan önska att det var högre, så att SJfick ett sådant överskott att man hade möjlighet attha någon form av korssubventionering gentemot dedelar som inte är lönsamma. Men något sådantförekommer inte.1988 års trafikpolitiska beslut innebar nämligen attSJ helt igenom skulle ha ett företagsekonomiskttänkande. Med det är jag återigen tillbaka till detsom jag har vädjat om här . Låtoss få denna utvärdering! Sedan kan vi ta ställningtill om det är riktigt att ett företagsekonomiskttänkande skall gälla för SJ eller om det är möjligtatt lönsamma delar av SJ kan subventionera andradelar av SJ.Detta land behöver järnvägstrafik, StenAndersson. Vi klarar inte detta landsexportindustrier om vi helt skulle gå över tilllastbilstrafik. Så är det bara.Anf. 120 i (m)replik:Herr talman! Det sista har ingen påstått. Det varonödigt att säga det i den här debatten.Jarl talar om mitt engagemang underutskottssammanträdena. Jag vill bara säga att vi förnågot år sedan genomförde en reform i riksdagensom innebar att det skulle finnas en lättfattligsammanfattning på första sidan av betänkandenaför att människor skall kunna läsa vad vi beslutarom och vad betänkandena handlar om.I den här sammanfattningen står det helt klartvilken typ av verksamhet man vill bedrivaframöver, och i fråga om att monopolet skall slopasstår det att det först skall göras en utredning. Sedanbör man överväga. Detta är ren svenska.Människor läser inte betänkandet från början tillslut. De läser sammanfattningen. Jag hoppas att detstår exakt vad ni ville att det skulle stå när vijusterade betänkandet i utskottet.Anf.