prot · GH09102 · 1994-05-04 00:00:00 — Jag ser detta mer som ettpopulistiskt utbrott från nydemokraterna.Jag anser inte att den regeländring som sker pånågot sätt hänger ihop med . Dessutom tror jag att hon i sak haralldeles fel.Detta är inte en form av blockpolitik. Det är fåfrågor som har varit så litet blockskiljande.Vänsterpartiet tog ett initiativ. Den borgerligaregeringen kom med ett förslag.Socialdemokraterna var med på noterna efter attdet hade gjorts om. I så fall är det blocket övrigapartier mot nydemokraterna.Anf. 70 (nyd):Herr talman! Att vi är för företagsamhet i allaformer kan väl ingen ta miste på. Men vi tycker attdet viktigaste är att företag får leva och verka avegen kraft. Bidrag och stödformer av olika slagskall man ta till när det verkligen behövs. Det ärdärför som vi är så kritiska till generelltanställningsstöd, eftersom det urskiljningslöst gårtill alla som nyanställer, oavsett om de hade gjortdet i alla fall, och att det går till sådana som intebehöver det. Det är i det avseendet vi är så kritiskamot den nya lagen.Företag behöver en bra jordmån att växa och verkai. Man behöver ett bra företagsklimat i det härlandet. Det har det inte varit . Det harvänt, och det är mycket positivt. Men man kan gålängre. Man kan inte hålla företag under armarnagenom att bara ge dem stöd och bidrag. I ställetskall de ha ett bra företagsklimat, dvs. man skall hamöjlighet att låna pengar till låga räntor. Där detbehövs sättas in är vi naturligtvis också för stöd,men inte urskiljningslöst, som jag tycker att det nyaförslaget har blivit. Men vi får som sagt se vad somhänder. Vi får facit.Anf. 71 HANS ():Herr talman! Men, , det härförslaget fokuserar på nyanställningar, enbartnyanställningar. Alla vet att det finns en rädsla iföretagen efter åratals konkurser, efter dåligkonjunktur och efter åtstramningspolitik närefterfrågan varit för liten. Då kan det här vara justden stimulans som gör att man anställer i stället föratt tvinga ut sina tidigare anställda på övertid.Nydemokraterna för ständigt en kamp för att sänkaskatter. När vi pratade ROT-program var detintressantaste att ha avdragsmöjligheter vid''hemma-ROT'', i sin egen villa. Det var typer avgenerella understöd med mycket ringa verkan,vilket också efteråt har konstaterats.Bra klimat för näringsliv, ja, det är vi alla för. Lågaräntor är vi alla för. Men det skall inte hindra kan göra selektiva insatser, som det här är, sompekar direkt på nyanställning, även om den ärgenerellt utformad och den ekonomiskasubventionen kommer i efterhand som ett avdrag.Jag förstår inte argumentation.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutAU17 Jämställdhetspolitiken: Delad makt -- delatansvarMom. 1 (mål i jämställdhetspolitiken)1. utskottet2. 1 (s)Votering:164 för utskottet130 för res. 155 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:1 s, 70 m, 28 fp, 27 c, 21 kds, 16 nyd, 1 -För res. 1:117 s, 11 v, 2 -Frånvarande:20 s, 10 m, 5 fp, 4 c, 5 kds, 7 nyd, 3 v, 1 -() anmälde att hon avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Mom. 2 (EU-medlemskapets effekter för svenskakvinnor)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:282 för utskottet15 för men.1 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:115 s, 70 m, 28 fp, 27 c, 21 kds, 19 nyd, 2 -För men. :2 s, 1 c, 11 v, 1 -Avstod:1 sFrånvarande:20 s, 10 m, 5 fp, 3 c, 5 kds, 4 nyd, 3 v, 1 -Mom. 21 (analys av orsakerna till löneskillnaderna)1. utskottet2. 9 (s)Votering:171 för utskottet125 för res. 953 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:4 s, 70 m, 28 fp, 27 c, 21 kds, 20 nyd, 1 -För res. 9:112 s, 11 v, 2 -Frånvarande:22 s, 10 m, 5 fp, 4 c, 5 kds, 3 nyd, 3 v, 1 -() anmälde att han avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Mom. 22 (kartläggningsskyldighetens begränsning)1. utskottet2. 10 (s)Votering:169 för utskottet128 för res. 1052 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:1 s, 70 m, 28 fp, 28 c, 21 kds, 20 nyd, 1 -För res. 10:115 s, 11 v, 2 -Frånvarande:22 s, 10 m, 5 fp, 3 c, 5 kds, 3 nyd, 3 v, 1 -Mom. 23 (lagmodell för lika lön)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:285 för utskottet12 för men.52 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:118 s, 70 m, 27 fp, 27 c, 21 kds, 20 nyd, 2 -För men. :11 v, 1-Frånvarande:20 s, 10 m, 6 fp, 4 c, 5 kds, 3 nyd, 3 v, 1 -Mom. 25 (lönejämförelser mellan branscher)1. utskottet2. 11 (s)Votering:168 för utskottet131 för res. 1150 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:70 m, 28 fp, 28 c, 21 kds, 20 nyd, 1 -För res. 11:118 s, 11 v, 2 -Frånvarande:20 s, 10 m, 5 fp, 3 c, 5 kds, 3 nyd, 3 v, 1 -Mom. 26 (skriftlig uppgift av arbetsgivaren om lönm.m.)1. 12 (s)Votering:168 för utskottet131 för res. 1250 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:70 m, 28 fp, 28 c, 21 kds, 20 nyd, 1 -För res. 12:118 s, 11 v, 2 -Frånvarande:20 s, 10 m, 5 fp, 3 c, 5 kds, 3 nyd, 3 v, 1 -Mom. 36 (sexuella trakasserier inomutbildningsväsendet)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:284 för utskottet13 för men.1 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:117 s, 70 m, 28 fp, 27 c, 20 kds, 20 nyd, 2 -För men. :1 c, 11 v, 1 -Avstod:1 kdsFrånvarande:21 s, 10 m, 5 fp, 3 c, 5 kds, 3 nyd, 3 v, 1 -Mom. 41 (information och opinionsbildning omföräldraledighet)1. utskottet2. 13 (nyd)Votering:277 för utskottet19 för res. 132 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:118 s, 69 m, 28 fp, 28 c, 21 kds, 1 nyd, 9 v, 3 -För res. 13:19 nydAvstod:2 vFrånvarande:20 s, 11 m, 5 fp, 3 c, 5 kds, 3 nyd, 3 v, 1 -Mom. 43 (äldre kvinnor)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:286 för utskottet12 för men.1 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:117 s, 70 m, 28 fp, 28 c, 21 kds, 20 nyd, 2 -För men. :11 v, 1 -Avstod:1 sFrånvarande:20 s, 10 m, 5 fp, 3 c, 5 kds, 3 nyd, 3 v, 1 -Mom. 44 (integration av jämställdhetsaspekten ialla utredningar)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Kammaren biföll utskottets hemställan genomuppresning.Mom. 45 (länsstyrelser och jämställdhet)1. utskottet2. 15 (nyd)Kammaren biföll utskottets hemställan medacklamation.Mom. 49 (anslag till )1. utskottet2. 18 (s)Votering:165 för utskottet131 för res. 1853 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:69 m, 28 fp, 27 c, 21 kds, 19 nyd, 1 -För res. 18:118 s, 11 v, 2 -Frånvarande:20 s, 11 m, 5 fp, 4 c, 5 kds, 4 nyd, 3 v, 1 -Mom. 52 (anslag till kvinnoorganisationerna)1. utskottet2. 21 (s)Votering:168 för utskottet128 för res. 211 avstod52 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:1 s, 70 m, 27 fp, 28 c, 21 kds, 20 nyd, 1 -För res. 21:116 s, 10 v, 2 -Avstod:1 fpFrånvarande:21 s, 10 m, 5 fp, 3 c, 5 kds, 3 nyd, 4 v, 1 -() anmälde att han avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.AU22 Förslag om ytterligare anslag påtilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret1993/94, m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.AU23 Ändring i lagen om generelltanställningsstöd (GAS)1. utskottet2. (nyd)Votering:276 för utskottet22 för res.51 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:115 s, 70 m, 28 fp, 28 c, 21 kds, 11 v, 3-För res. :2 s, 20 nydFrånvarande:21 s, 10 m, 5 fp, 3 c, 5 kds, 3 nyd, 3 v, 1 -Beslut om samlad voteringPå förslag av andre vice talmannen medgavkammaren att skatteutskottets betänkande SkU33och försvarsutskottets betänkande FöU9 fickföretas till avgörande i ett sammanhang efteravslutad debatt.9 § Utvidgad kompensation för vissdieseloljeskattFöredrogsskatteutskottets betänkande1993/94:SkU33 Utvidgad kompensation för vissdieseloljeskatt (prop. 1993/94:231).Anf. 72 ():Herr talman! I det här betänkandet behandlaskompensationen för högbeskattaed olja i olikasammanhang. Enligt lagen om kemiska produkteråligger det särskilt den som tillverkar ellerimporterar kemiska produkter att genom egnaundersökningar eller på annat sätt se till att detfinns tillfredsställande utredning för bedömning avolika hälso- eller miljöskador som produkten kanförorsaka.Som framhålles i motionen Sk42, kan man därförrent juridiskt betrakta problemet med den märktaoljan som ett problem för oljebolagen. Mot denbakgrunden är det enligt oss socialdemokrateranmärkningsvärt att regeringen har tagit på sig helaansvaret för systemets funktionsduglighet ochmärkämnenas användbarhet. Vi har en lag somskall förhindra att dylikt uppstår men som nuriskerar att undergrävas i ansvarsfrågan.När nu regeringen brustit i förutseende, har detblivit nödvändigt att tillfälligt införa den krångligaprovisoriska kompensationen i olika sammanhangför högbeskattad diesel som ställer till problem försomliga leverantörer, såsom framgår av motionSk41.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationen.Anf. 73 ():Herr talman! har i sak rätt då detgäller tolkning av lagen, och där har vi alltså intenågra delade meningar. Men det råder ändå litetspeciella förhållanden i det här fallet, där statenföreskriver en märkning och också bestämmerstraffsanktioner i händelse av missbruk, dvs. brukar omärkt olja på ett felaktigt sätt.Det är därför rimligt att staten i det härsammanhanget tar ett större ansvar. Det väsentligaär , anser jag, att det ändå pågår ett mycketomfattande jobb för att både lösa praktiskaproblem och undanröja de eventuella hälsoriskersom märkningen kan medföra.Även om man, som gjorde här, kanönska och kanske t.o.m., som han menar, riktakritik mot att problemen inte hade kunnat förutses,är det faktiskt på det sättet i det verkliga livet inte kan förutse allt. Jag tycker att det ärviktigt att notera att staten har särskilt ansvar idetta fall och också att regeringen gör mycket föratt undanröja de problem som kan kvarstå.Därmed yrkar jag bifall till utskottets hemställan.Anf. 74 ():Herr talman! Det är klart att staten alltid har ettansvar att bevaka sådana här saker, men man kanju inte undanta oljebolagen från deras skyldigheter.Vad staten beslutat om är att en viss typ av olja skallmärkas. För den skull kan vi inte göra undantagfrån vad lagen säger om kemiska produkter, för detskulle betyda att alltid när staten har bestämtnågonting undantar man oljebolag eller andraleverantörer från ansvar enligt lagen om kemiskaprodukter.Anf. 75 ():Herr talman! Låt mig en gång för alla fastslå att detinte är fråga om att undanröja lagen eller försvagalagen, utan det är fråga om att man i detta fall harfattat beslut, på ganska , inom ett områdedär staten har speciella uppgifter.Det kan inte på något sätt vara prejudicerande iövriga fall, men det skulle vara anmärkningsvärtom regeringen här inte gjorde några särskildainsatser. Då hade faktiskt anledningatt framföra kritik. Lagen gäller fullt ut.Anf. 76 ():Herr talman! Vi får hoppas det, , attlagen gäller fullt ut. Men vi kan mötaliknande exempel, och då kan man faktiskt säga atten sådan här hantering undergräver lagen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )10 § Verksamhet och anslag för totalförsvaret1994/95Föredrogsförsvarsutskottets betänkande1993/94:FöU9 Verksamhet och anslag förtotalförsvaret 1994/95 (prop. 1993/94:100 delvis).Anf. 77 ():Herr talman! Dagens debatt handlar om det tredjebudgetåret i det femåriga försvarsbeslut riksdagentog . Det är också den tredje ochavslutande debatten med somförsvarsminister. Blir det den prognostiseradesocialdemokratiska valsegern , som ju AndersBjörck givit en del bidrag till -- det tackar vi för --så återgår väl försvarsministern till sitt gamla jobbsom inkvisitor i . Skulle detdäremot, mot alla odds, bli fortsatt borgerligregering, påstås det att är beredda attoffra talmansposten för att rädda vad som återstårav partiets trovärdighet inom försvarssektorn.I höst blir det revs avfrihetstörstande östtyskar. ochSovjetunionen har upplösts. Demokratiseringen avkommunistdiktaturer i Öst- och harvarit en förvånansvärt fredlig process. Några gamlaetniska gränskonflikter har utlöst militärt våld. Densamlade bilden är dock ett som efter detkalla krigets traumatiska årtionden snabbt rustarner och sänder hem miljontals soldater.Vi här i har inte lyckats att långsiktigtanpassa vår egen försvarspolitik till det storaomvälvande säkerhetspolitiska skeendet runtomkring oss i . Förklaringen till det ärinrikespolitisk.1988 års försvarskommitté upplöstes ,främst för att ville ha fria händer inför1991 års valrörelse. Det händelseförloppetbeskrevs i mitt inträdesanförande i Kungl.Krigsvetenskapsakademien . Dennya regeringen övergav snabbt trefjärdedelar av de moderata vallöftena om realaanslagshöjningar. Den framtida inriktningen avförsvaret lades fast i en text som till sistakommatecknet övertogs från den tidigareregeringen.Försvarsbeslut 92 fortsatte därför -- om än i alltförlångsam takt -- den förändring av försvaret somRoine inlett . Det härförloppet skildras på ett utmärkt sätt i ennyutkommen bok av vår f.d. kollega iförsvarsutskottet . Att han kallatboken ''Jag var för snäll'' får väl ses som enuppmaning till litet hårdare tag mot de starkakonservativa krafter som alltför länge bromsat dennödvändiga moderniseringen av det svenskaförsvaret.Försvarsbeslutet innebar mer än 7miljarder i real anslagsökning underfemårsperioden. Ca 3 miljarder av dessa 7 kapadesdock bort i den s.k.krisuppgörelsen. var lyrisk här italarstolen över anslagshöjningen: ''Detta är i dagunikt. Det är helt unikt. Jag tycker vi kan varastolta, vi som är försvarsvänner. ''hade för en gångs skull rätt. Nyamiljarder till försvaret var ju totalt i otakt med såvälden säkerhetspolitiska utvecklingen i somden ekonomiska utvecklingen i vårt eget land, dvs.sociala nedskärningar och ett budgetunderskottsom i procent av BNP bara överträffas avGrekland.Björck beskrev också storordigt 1992 årsförsvarsbeslut som enastående för att de uppgifterman ålade försvaret överensstämde med deresurser som anslogs.Vi kan nu blicka tillbaka av denfemåriga beslutsperioden. Hur har det då gått?Armén kör vidare i gamla hjulspår. Genom AndersBjörcks lika improviserade som irrationellauppgörelser med Ny demokrati dras armén med tvåkaserngårdar mer än vad regeringen själv föreslagitriksdagen. Om det är något som armén har förmycket av så är det kaserner, men ändå byggssådana nu för miljardbelopp. Däremot finns detinte plats inom arméns ekonomiska ram för attbetala utvecklingskostnaden för det nyaluftvärnssystemet . Alla vet att anslagen interäcker för 16 brigader av hög kvalitet. Men vi harändå 16 brigader, för det har moderaternasriksdagsgrupp bestämt . Den låsningenhindrar nu armén från att bli så vass som den bordevara.Marinen har genom felplanering under de två årendragit på sig underskott på ca 800 miljoner. Allainser att vad som krävs är en mindregrundorganisation och därmed lägredriftskostnader. Men går avprestigeskäl emot ÖB:s förslag i den riktningen ochförsöker i stället skyla över sin fadäs genom att utanatt fråga öka marinens ekonomiska rammed 400 miljoner -- pengar som skaffats framgenom försäljning av beredskapslagrad olja. Dettaär naturligtvis också att ändra 1992 årsförsvarsbeslut. satte dock ikompletteringspropositionen för några dagar sedanstopp för sådana kosmetiska åtgärder i framtiden.Det är snudd på skandal att skylleregna planeringsmisstag på andra genom att avskedamarinchefen. Det var ju faktiskt just chefen förmarinen som i mycket god tid offentligt hade varnatför de stora underskotten.Den verkliga budgetsmällen kommer dock inomflygvapnet. Det har sagts att innevarande budgetårkommer att visa på ett minus på närmare 700miljoner, och mycket mer blir det under kommandeår. varnade för attdeprecieringen av kronan skullekunna fördyra med 5 à 6 miljarder.De siffror vi nu hör talas om från de militärastaberna för det samlade underskottet är ännumycket högre. Det påstås också att skjuter ifrån sig den här frågan. Han vill intehöra talas om den. Det är tydligen hans efterträdaresom skall få ärva dessa miljardunderskott -- minus800 miljoner inom marinen, 700 miljoner bara dettaår och växande miljardunderskott i framtiden.För att säga det kort och rakt på sak: 1992 årsförsvarsbeslut har redan havererat. Men AndersBjörck vägrar att se sanningen. Han litar på sinapersonliga fallskärmar. Han blundar förverkligheten och längtar efter befrielsen den 18september. Vi har en försvarsminister som isin egen värld av förträfflighet lever efter devisen''Efter mig syndafloden''.Jag beklagar att vår avgående nu tvingas lämna övernågot som börjar likna ett konkursbo till sinefterträdare att det bara är några månader kvar till valetskulle statsministern göra klokt i att byta ut sinförsvarsminister. Risken är nämligen stor attAnders han har kvar fattarytterligare en del okloka beslut som kan få storaåterverkningar på framtiden.Jag tänker främst på det planerade köpet av en nyradarjaktrobot för JAS Gripen -- en affär på cirkafem miljarder. Det beslutet har fatta . Jag vädjar därför tillstatsministern -- regeringschefen -- att lyssna bl.a.till kloka personer inom industrin och förhindra attett förhastat beslut jäktas fram av i sommar. Stora värden står på spel.Av det jag har sagt framgår att vi socialdemokrateranser att försvarsbeslut är moget för enrejäl översyn och att flera resoluta grepp kommeratt bli nödvändiga direkt efter valet ,oberoende av om det blir en socialdemokratiskeller borgerlig regering.I de reservationer vi fogat till dagens betänkandedrar vi upp riktlinjer för vad som behöver göras.Det är inte möjligt att som oppositionsparti ta framett heltäckande alternativ, men den som läserreservationerna får ändå klara besked omhuvuddragen i de förändringar vi ansernödvändiga.Vi vill ha realt oförändrade försvarsutgifter på 1992års nivå. Det föreslog vi redan då beslutet togs i juni1992. För att uppnå detta under femårsperiodenfram till 1997 bör anslagen för nästa budgetårminskas med en miljard.En sådan realt oförändrad utgiftsnivå är sällsynt idagens . De flesta länder, både i väst ochöst, har minskat sinamilitärkostnader. Det har också våra nordiskagrannar gjort. I har beslutat påförslag från en försvarsutredning med förrehögerledaren som ordförande omoförändrad real utgiftsnivå nivå. Dennamålsättning har dock redan underskridits.1992 års försvarsbeslut innebar att riksdagenuppmanade försvaret att planera för stora realaanslagshöjningar . Detframstår som en helt orealistiskplaneringsförutsättning som bl.a. beroende påbeslutstidpunkter kan leda till obalanser somminskar försvarseffekten.Statssekreterare gjorde den 26 aprilinför en analys avRysslands förmåga att öka de försvarspolitiskarisker vi har att hantera: ''Förmågan till insatsermed lättrörliga och mycket kvalificeradestridskrafter i begränsad mängd kan återskapasrelativt snabbt, vilket mot ett försvar med lågberedskap skulle kunna ge möjligheter tillöverraskande angrepp i syfte att snabbt lamslåförmågan till fortsatt motstånd, s.k. strategisktöverfall. Detta utgör inget hot mot i stortmen kan lokalt och i mer perifera områden utgöraett sådant i en krissituation. Kapacitet för storamilitära operationer såsom kustinvasionsföretagöver tar däremot att bygga upppå nytt. ''Risken för att vi skall utsättas för ett s.k. strategisktöverfall där huvudmålet naturligtvis är Stockholmmåste bedömas som ytterst liten. Men eftersommilitära resurser för ett sådant angrepp kan skapasrelativt snabbt i vårt närområde är ändå detstrategiska överfallet den mest realistiskautgångspunkten för vår konkreta militäraplanering.Risken för att vi skall utsättas för en kustinvasionär mycket mer avlägsen. Det tar avsevärt längre tidatt bygga upp sådana resurser. Våra egnaunderrättelseexperter talade om 10--på enpresskonferens för . Självhörde jag uppskattningen '''' från en avBrookings analytiker redan hösten 1992.Därmed skulle vi ha utgångspunkterna givna förvår militära planering, åtminstone för tiden fram . Vi står inför tre uppgifter.För det första: Ett försvar som med kort varsel kanmöta ett strategiskt överfall.För det andra: Ett invationsförsvar som kan byggasupp sedan vi fått förvarning.För det tredje: Militära enheter som kan användasför internationella uppdrag.Den tredje uppgiften kommer att taupp i debatten senare i dag.Det strategiska överfallet kommer i huvudsak vialuften och genomförs därför med relativt småenheter. Luftförsvaret har därmed en stor uppgift,medan däremot marinen blir liksom överhoppad.Dess huvuduppgift är ju att slå mot en kustinvasionnär den är som mest sårbar.Vi tänker oss att det räcker med 8--10 alertaarmébrigader för att tillsammans med lokalförsvarethantera det strategiska överfallet. Dessa brigadermåste naturligtvis vara verkligt vassa och rörligaoch kunna vara där de bäst behövs.De ytterligare brigader som krävs för att hantera ettstörre invasionsföretag bör vi kunna ställa uppinom loppet av fyra till . Dessa brigaderkommer under normala säkerhetspolitiskaförhållanden bara att vara halvfärdiga. Officerarnaför dessa brigader måste vara färdigutbildademedan däremot de värnpliktiga som krigsplaceras ivåra invasionsbrigader bara ges en kortaregrundutbildning som sedan kompletteras när behovuppstår. Delar av dessa brigaders materiel bör liggai förråd medan resten anskaffas underåtertagningstiden, i huvudsak genom vår egenförsvarsindustri.Våra arméregementen skall givetvisklara av att utbilda två brigader, i princip en för detstrategiska överfallet och en för invasionsförsvaret.Den arméorganisation jag här skisserat kommer attbli billigare i drift, vilket ökar det ekonomiskautrymmet för inköp av avancerad materiel.Den ständiga huvudinvändningen mot denna typ avarméorganisation lyder så här: Kommer politikernaverkligen att kunna fatta beslut om aktiveringav invasionsbrigaderna när orosmolnen börjarhopas? Skeptikerna brukar rada upp historiskaparalleller då återtagningstiden inte utnyttjats.Själv anser jag att man måste utgå från att nästageneration säkerhetspolitiker kommer att handlarationellt. Om skulle börja enupprustning som skapar kapacitet att genomföra enkustinvasion mot kan det inte ske ihemlighet. Vi kommer att steg för steg kunna följaen sådan politisk och militär utveckling.Inte bara kommer då att ha anledning attkänna sig hotat. Bl.a. våra tre nya baltiskagrannstater kommer för svenska säkerhetspolitikeratt fungera som en ytterst känslig snubbeltråd viden rysk expansion västerut. Vidare medför ettsvenskt EU-medlemskap, och det säkerhets- ochförsvarspolitiska samarbete vi där kommer att deltai, att vi får direkt tillgång till de kvalificeradebedömningar av den ryska utvecklingen, som görsi resten av Europa.Allt talar för den förändring av armén jag härpläderat för:-- den säkerhetspolitiska utvecklingen,-- behovet att satsa mer på höjd kvalitet,-- behovet att minska belastningen påstatsfinanserna,-- behovet att inför de svenska väljarna rationelltmotivera de många miljarder försvaret kommer attkräva även under kommande år.Vi är övertygade om att de förändringar i arménskrigsorganisation som jag här skisserat är kloka ochvälmotiverade. Det vore därför högst irrationelltatt vänta till 1997 med att inleda det nödvändigareformarbetet bara därför att riksdagsmajoriteten ijuni 1992 fattade ett femårigt försvarsbeslut. Isammanhang som dessa gäller i hög grad att tid ärpengar.Jag är inte särskilt orolig för den debatt som destora förändringarna i grundorganisationenkommer att leda till. Det måste bli någon form avpaketlösning, som berör ett stort antal orter, en delnegativt och andra positivt. Då man ser de storasammanhangen i förslagen och det militärt ochekonomiskt rationella i förändringarna, blir detrimligen också lättare att fatta de nödvändigapolitiska besluten.Herr talman!