prot · GH09115 · 1994-06-01 00:00:00 — Jag uppfattar det över huvud taget intesom ett steg mot marknadshyressättning.Bruksvärdessystemet ligger fast -- det ändras inte.Det finns alltid en möjlighet för en hyresgäst somanser att han har en för hög hyra att gå tillHyresnämnden och få sin hyra prövad enligtbruksvärdesreglerna. Ingenting i detta förändras.Då skall man hålla sig för god för att försöka tuta imänniskor i vårt land att dessa förändringar, somsyftar till att myndigförklara enskilda hyresgäster,handlar om marknadshyror. Det är en fri fantasi,herr talman.Anf. 33 () replik:Herr talman! Den grundläggande skillnaden mellanen moderat och en socialdemokratisk syn på dessafrågor är, att medan framställer detsom att den enskilde hyresgästen ochfastighetsägaren är jämbördiga parter menar vi attdet behövs en skyddslagstiftning som gör atthyresgästernas position stärks. På en helt frimarknad är de inte jämbördiga.Vi menar att de förslag som föreligger faktisktförsämrar hyresgästernas ställning. Det behövs enskyddslagstiftning, inte för att förhindra ellerförneka och andras rätt attförhandla utan för att se till -- hurmycket det än må vara en frihetlig rätt -- inte fårmöjlighet att köpa sig före eller att höja hyran föratt på det viset komma i åtnjutande av en lägenhetsom han vill ha. Den möjligheten skall han inte ha.På den punkten går våra meningar isär.På en punkt är vi helt överens. Det gäller tacket tillde ledamöter som avgår. Som bostadsutskottetsyngste ledamot tycker jag också att det har varitoerhört lärorikt att få jobba i ett utskott där det harfunnits ledamöter som , och . Trots att de harmycket olika ideologiska utgångspunkter har delärt mig väldigt mycket på en punkt. Jag vill påståatt det har funnits en vilja i utskottet, och den finnsfortfarande, att trots olika ideologiskautgångspunkter hitta praktiska och breda lösningar.Jag hoppas att inte och jag skallförstöra den . Särskilt nu när det finnsmycket hårda motsättningar tycker jag att det finnsalla skäl i världen att värna om det som jag skullevilja kalla för bostadsutskottsanda. Jag vill tacka deavgående ledamöterna för att jag, i likhet medMikael , hann få ta del av den.Anf. 34 () replik:Herr talman! Så visar det sig då att jag dokumenterar bostadsutskottsandangenom att vara överens på båda punkterna, dels påden sista om tacket till de avgående ledamöterna,dels på den första.Även jag anser att skyddslagstiftning behövs. Ävenjag anser att hyresgästernas besittningsskydd skullevara totalt innehållslöst om vi hade en helt frihyressättning. Det behövs skyddsmekanismer. Vihar det i form av bruksvärdessystemet.Det har funnits en del synpunkter på hurbruksvärdessystemet har fungerat i praktiken. Dethar fungerat litet annorlunda än vad det var tänkt.Nu förändras tillämpningen återigen. Men detråder inget tvivel om att skyddslagstiftningenbehövs. Det är just därför som regeringen behållerde reglerna som man myndigförklarar deenskilda hyresgästerna och ger dem rätten att, omde vill, föra sin talan själva. Man ger dem rätten attsjälva välja vem som skall föra deras talan om deinte vill göra det själva.Lars kan ju inte gärna undgå att taintryck av att inslag i vårt hyresförhandlingssystemfaktisk har lett till att har fällts iEuropadomstolen. Det är ett ganska allvarligtmemento.Det borde göra att anslutning tillden enskildes rätt att föra sin talan och till ökadkonkurrens mellan olika organisationer inte barastannade vid två meningar i anförandet och tvåmeningar i reservationerna. Det borde ha lett till attLars och gick in ien mer konstruktiv dialog om hurhyresförhandlingssystemet skulle kunna förändras iden riktning som regeringen nu har föreslagit.Anf. 35 () replik:Herr talman! Tack, , förhälsningen och tacket för de här åren. Det värmersärskilt när det kommer från en halvideolog pådetta område.Jag vill också tacka , som sade atthan var glad att han hann in i utskottet innan vihann ut. Jag är ledsen över att jag inte stannadekvar i civilutskottet . Då hade jag lärtmig mycket mer än det andra jag sysslade medunder en del år.Jag vill ta upp det som talade om.Han sade att han har stort förtroende förhyresgäströrelsen. Min fråga är: Var det därförMikael lämnade iStockholm?Mikael kände sig bunden avhyresgäströrelsen. Han kunde inte förhandla själv.Samtidigt fick jag en liten släng för att jag äger minbostad. Ja, jag äger min bostad. Men jag kangarantera att när jag skall sättaom lånen är det inte mycket att förhandla om medGota Bank. Det kan jag lova.Mikael anförande var intressant på detviset att det var ett försök att ideologiskt försvaraden moderata regeringspolitiken på detta område.Regeringen konstaterar i sin proposition att dagenssystem har många väl dokumenterade fördelar,men att det från principiella utgångspunkter måstestarkt ifrågasättas. Tydligare än så kan det intesägas.Regeringens förslag motiveras inte medhyresgästernas vilja eller med att systemet fungerardåligt. Regeringens förslag läggs fram avideologiska skäl. Man tror, utifrån sinmarknadsliberala övertygelse, att de föreslagnaförändringarna skall utgöra förbättringar. Men detfinns inget seriöst utredningsmaterial somanalyserar effekterna av förslagen eller en vilja hosde berörda parterna att genomföra dessaförändringar. Regeringens förslag står med andraord långt ifrån verkligheten.Anf. 36 () replik:Herr talman! Anledningen till att jag personligenvalde att inte vara medlem i hyresgäströrelsen harväl i och för sig begränsat intresse för kammaren.För kan jag i förtroende avslöja att detstörde mig litet när min hyresgästförening valde attganska ohämmat ägna sig åt renodlad partipolitiskkampanjverksamhet till förmån försocialdemokratin. Jag kände inte riktigt att jag villestödja detta med min medlemsavgift.Detta handlar inte om moderat regeringspolitik.Förvisso handlar det om regeringspolitik, och visstfinns det en ideologisk underton i det förslag somregeringen har lagt fram. Men förslaget är inteideologiskt i den meningen som ansåg,att detta skulle vara någon sortsmarknadsliberalismens triumf. Det är inte alls vaddet handlar om. Det är ideologiskt i den meningenatt regeringen tycker att det är viktigt att värna denenskildes rätt och ställning, att ha ett rättssystemsom gör att den enskilde, om han vill, kan föra sinegen talan och att ingen mot sin vilja kan tvingaslåta sig företrädas av organisationer som han intevill bli företrädd av. Detta kan man naturligtvis sesom en ideologisk fråga. Gör man det är detbeklagligt att vi inte alla på den punkten står församma ideologi.Herr talman! I sak är de förändringar som föreslåsi regeringens proposition egentligen ganskablygsamma. I huvudsak behåller man konturerna idet kollektiva förhandlingssystemet, men man tarbort en del tvångsregler och öppnar systemet, så attdet ges en frihet att välja andra lösningar. Mycketav grundvalarna behålls.Det intressanta är att mycket av den kritik somhyresgäströrelsen, Socialdemokraterna ochVänsterpartiet har fört fram mot regeringsförslagetär kritik mot regler som finns och somegentligen inte ändras. Hårdrar man det kan mansäga att essensen i den kritik som förs framegentligen är att regeringsförslaget inte ärtillräckligt långtgående utan bara krafsar på ytan avdet system som vi har. Jag är inte övertygad om attLars och riktigt instämmeri den analysen. Men mycket av de konkretainvändningar som framförs mot olika regler, somhar att göra med förhandlingsersättning, lika hyraför lika lägenhet osv., gäller regler som finns redani dag och som vi behåller också i morgon.Anf. 37 () replik:Herr talman! Jag skall fatta mig kort. Jag vill yrkabifall till de socialdemokratiska reservationerna.Anf. 38 ():Herr talman! Jag skall ta upp en del av den viktigafråga som diskuteras här , nämligenvräkningarna. Jag tänker börja med att yrka bifalltill reservation 12.Antalet vräkningar har ökat oroande mycket undersenare år. Frågan har uppmärksammats både här iriksdagen, genom flera interpellationer, och i denallmänna debatten. skall vi behandla ärendet isamband med hyresförhandlingslagen och de tvåmotioner som väcktes i frågan under allmännamotionstiden.Varje vräkning är en mänsklig tragedi, socialt ochekonomiskt, både för de drabbade och församhället. Varje vräkning måste förhindras. Detfinns förslag på hur man skall gå till väga, men dennuvarande majoriteten verkar inte intresserad. Detenda man gör är att tillsätta en arbetsgrupp påFinansdepartementet som skall följa utvecklingen.Bengt sade här i kammaren i att kommer att få i uppdragatt gå ut med information i kommunerna om hursocialtjänsten kan arbeta med dessa frågor.Det är ett bra tag sedan det kom ut enforskningsrapport som heter I laga ordning. Därhar man kartlagt vräkningarna, och det finns ocksåförslag på olika åtgärder som man kan vidta. Trotsdet har regeringen inte gjort särskilt mycket.Orsaken till vräkningarna är både ekonomiska ochsociala. Det kan t.ex. vara arbetslöshet ochändrade familjeförhållanden.År 1990 hade vi 5 000 vräkningar i landet. Under1991 och 1992 var det drygt 6 000 vräkningar per år.Nu har det ökat till 7 610 genomförda vräkningarunder 1993. Då skall man veta att den ekonomiskaskulden i allmänhet är ganska liten. En majoritet avde vräkta har en skuld som understiger ,enligt denna utredning.En åtgärd som föreslås är t.ex. en vräkningsakut.Det skulle vara för att ge bättre hjälp ochhandläggning åt de drabbade. Då skulle man kunnabörja med en försöksverksamhet i storstäderna. Ettannat förslag är retroaktivt bostadsbidrag. Detvisar sig nämligen att av de som vräks är det bara30 % som har bostadsbidrag, även om det med allsäkerhet är många fler som skulle vara berättigadetill bostadsbidrag.Ännu ett förslag är att resurserna till socialtjänstenoch skulle ökas, så att man t.ex.kan ge mer omfattande ekonomisk rådgivning, ettbehov som verkar vara oändligt. Man kan ocksågöra ändringar i hyreslagen, t.ex. när det gällertidsfristerna vid dröjsmål med hyresbetalning, somkan förlängas. Man kan ändra i reglerna ompåminnelse vid betalningsförsummelse.Nu kan vi inte avvakta och utreda längre. Jag frågardärför majoriteten -- som vanligt är ingen ansvarigminister närvarande när vi diskuterarbostadsfrågor -- vad den tänker göra för attförhindra att flera människor vräks. Är ni bereddaatt inrätta en vräkningsakut? Är ni villiga att prövaretroaktivt bostadsbidrag? Kan ni tänka er attändra tidsfristerna och göra andra förenklingar ihyreslagen?Vi socialdemokrater kan inte tillåta att människorfår gå ifrån sina hem på grund av de små summorsom det faktiskt oftast är fråga om. Det innebärstora följdkostnader både för den enskilde och församhället. Vi anser att man måste pröva de förslagoch idéer som har kommit fram. Jag ser fram emotatt få se vad majoriteten tänker göra åt dettaproblem som blir alltmer akut.Anf. 39 ():Herr talman! Under min korta tid här i riksdagenhar jag då och då återkommit till en till synesmindre fråga. Jag har envist försökt påverkariksdagen att komma med lagstiftning till skydd förden enskilde individen så till vida att bådehyresgäster och bostadsrättshavare skall kunnasäga nej till innehav av kabel-TV. Även om antaletledamöter som stöder mina tankegångar blivit alltfler har en förkrossande majoritet röstat nerförslaget. Den nya hyresförhandlingslagen stärkerhyresgästernas inflytande, vilket vi harhört. Man kan säga att även möjligheten att säganej till kabel-TV ökar genom den nya lagen.Min motion Bo404, som jag nu vill ta upp, handlarbara om bostadsrättslagen. Behandlingen av lageningår i betänkandet. Utskottet avfärdarmotionskravet om ett minoritetsskydd ibostadsrättslagen med några korta rader.Herr talman! Jag begär att de bostadsrättshavaresom inte vill ha kabel-TV skall kunna säga nej.Deras rätt skall garanteras genom ettminoritetsskydd, som skrivs in i bostadsrättslagen.Det handlar om såväl installation av somabonnemang på kabel-TV. Jag skall inte tröttakammaren med att upprepa alla mina argumentfrån tidigare kammardebatter. Jag vill barakonstatera att utskottet återigen väljer att ställa sigpå kollektivets sida mot den enskilde individen. Jaghar funnit detta stötande tidigare, och det gör jagäven i dag.Det man inte vill ha skall man inte heller behövabetala för. Svårare än så är det egentligen inte.Kabel-TV går enligt min mening inte att jämföramed värme, vatten eller el. Ingen tvingas t.ex. attbetala för telefon trots att det finns ett uttag ilägenheten.Herr talman! Det som föranledde mig att engageramig i den här frågan var situationen för en gammaldam i , . Hon hotadesmed vräkning från sin bostadsrätt för att hon inteville betala för den kabel-TV som hon inte ville ha.I över två år har hon kämpat för sin rätt att självvälja och att säga nej -- men förgäves. Trots löftenfrån centralt vilar vräkningshotetfortfarande över henne.Nu orkar inte längre. Hon har justsålt sin lägenhet och kommer att flytta i slutet avden här månaden. När jag pratade med henne i gårsade hon att det är den här kampen mot överhet ochoskäliga bestämmelser som har knäckt henne.Martha är , och hon mår intebra vare sig psykiskt eller fysiskt. En helt avgörandeorsak är just den här striden om att hon själv skallfå bestämma om hon vill ha eller inte ha kabel-TV.I fall handlar det endast omabonnemangsavgiften -- således inte ominstallationsavgiften.Herr talman! och andra i hennessituation borde kunna förlita sig på att dennaförsamling skulle ta deras problem på allvar, menså har inte skett. Hon är besviken på , ochjag vet att många är det. Jag tycker att MarthaHögberg har fog för sin besvikelse. Jag har sagttidigare, men det tål att upprepas, att det är tur attdet finns oppositionella personer som MarthaHögberg i som orkar -- så länge hon nuorkade -- och vågar säga emot när etablissemangoch beslutsfattare marscherar fram. Men orkarhon inte längre.Det finns dock, ärade ledamöter, flera Marthor iSverige. Därför är det här en viktig fråga. Den ärviktig för individens valfrihet och integritet. I dennakammare borde vi, precis i linje med denlagstiftning om en ny förhandlingsordning som vi ärberedda att fatta beslut om, ställa oss på inidividenssida mot kollektivet och mäktiga organisationer.Riksdagen borde slå vakt om den internaföreningsfriheten. För mig handlar det om ideologiframför det pragmatiska och praktiska. För mig ärfrågan om kabel-TV både ideologisk ochprincipiell.Herr talman! Med det anförda vill jag yrka bifall tillreservation nr 11 gällande mom. 17 i hemställan.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutBoU18 Ändring i m.m.Mom. 1 (avslag på propositionen m.m.)1. utskottet2. 1 (s)3. res. 2 (nyd)Förberedande votering:139 för res. 119 för res. 2153 avstod38 frånvarandeKammaten biträdde res. 1.Huvudvotering:161 för utskottet142 för res. 118 avstod28 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:73 m, 30 fp, 30 c, 25 kds, 1 nyd, 2 -För res. 1:128 s, 1 nyd, 12 v, 1-Avstod:18 nydFrånvarande:10 s, 7 m, 3 fp, 1 c, 1 kds, 3 nyd, 2 v, 1 -Mom. 2 (handelsändamål i äldre detaljplaner)1. utskottet2. 4 (nyd)Kammaren biföll utskottets hemställan medacklamation.BoU21 Ändringar i hyresförhandlingslagen m.m.Mom. 1 (avslag på förslaget om ändringar ihyresförhandlingslagen m.m.)1. utskottet2. 1 (s)Votering:179 för utskottet141 för res. 129 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:73 m, 30 fp, 30 c, 25 kds, 20 nyd, 1 -För res. 1:127 s, 12 v, 2 -Frånvarande:11 s, 7 m, 3 fp, 1 c, 1 kds, 3 nyd, 2 v, 1 -Mom. 2 (hyresgästorganisationers ställning)1. utskottet2. 2 (s)Votering:179 för utskottet141 för res. 229 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:73 m, 30 fp, 30 c, 25 kds, 20 nyd, 1 -För res. 2:128 s, 11 v, 2 -Frånvarande:10 s, 7 m, 3 fp, 1 c, 1 kds, 3 nyd, 3 v, 1 -Mom. 8 (hyresgästinflytande vid ombyggnad m.m.)1. utskottet2. 8 (s)Votering:178 för utskottet142 för res. 829 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:73 m, 29 fp, 30 c, 25 kds, 20 nyd, 1 -För res. 8:128 s, 12 v, 2 -Frånvarande:10 s, 7 m, 4 fp, 1 c, 1 kds, 3 nyd, 2 v, 1 -Mom. 10 (bruksvärdessystemet)1. utskottet2. 9 (nyd)Votering:300 för utskottet20 för res. 929 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:127 s, 73 m, 30 fp, 30 c, 25 kds, 12 v, 3 -För res. 9:20 nydFrånvarande:11 s, 7 m, 3 fp, 1 c, 1 kds, 3 nyd, 2 v, 1 -Mom. 12 (tidpunkten för ikraftträdandet)1. utskottet2. 10 (s)Votering:178 för utskottet142 för res. 1029 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:73 m, 30 fp, 30 c, 24 kds, 20 nyd, 1 -För res. 10:128 s, 12 v, 2 -Frånvarande:10 s, 7 m, 3 fp, 1 c, 2 kds, 3 nyd, 2 v, 1 -Mom. 17 (minoritetsskydd i bostadsrättslagen vidbeslut om kabel-TV)1. utskottet2. 11 (fp, kds)Votering:259 för utskottet59 för res. 111 avstod30 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:127 s, 73 m, 3 fp, 27 c, 18 nyd, 9 v, 2 -För res. 11:27 fp, 3 c, 25 kds, 1 nyd, 2 v, 1 -Avstod:1 sFrånvarande:10 s, 7 m, 3 fp, 1 c, 1 kds, 4 nyd, 3 v, 1 -Mom. 18 (förverkande av hyresrätt)1. utskottet2. 12 (s)Votering:178 för utskottet142 för res. 1229 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:73 m, 30 fp, 29 c, 25 kds, 20 nyd, 1 -För res. 12:128 s, 12 v, 2 -Frånvarande:10 s, 7 m, 3 fp, 2 c, 1 kds, 3 nyd, 2 v, 1 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av förste vice talmannen medgavkammaren att bostadsutskottets betänkandenBoU20, BoU19 och BoU22 samt justitieutskottetsbetänkanden JuU29, JuU30 och JuU32 fickavgöras i ett sammanhang efter avslutad debatt.8 § Ombildning av StatensBostadsfinansieringsaktiebolag, betänkande1993/94:BoU20 Ombildning av StatensBostadsfinansieringsaktiebolag, (prop.1993/94:228).Anf. 40 ():Herr talman! betänkandeBoU20 behandlar StatensBostadsfinansieringsaktiebolag, förkortat och idagligt tal kallat . Regeringen har i sinproposition fört fram ändringsförslag till vissombildning av bolaget. Från bostadsutskottets sidahar vi i stort sett accepterat regeringens förslag,med ett undantag som jag här närmare kommer attredogöra för.För det första godkänner vi regeringens förslag omett aktieägartillskott på , ävenom vi rent principiellt hade sett en annan tingensordning även på denna punkt.I Socialdemokraternas särskilda yttrande, somfinns fogat till betänkandet, har visocialdemokrater utförligt redogjort för vårtställningstagande i denna del. Vi accepterar underviss vånda trots allt regeringens förslag, även om vigärna hade sett en annorlunda ordning för att infrianu aktuella garantiåtaganden från statens sida.Vi socialdemokrater har, som jag har sagt,nöjt oss med ett särskilt yttrande i slutomgångennär det gäller frågan om aktieägartillskottet tillSBAB, den statliga kreditgarantin och infriandet avgarantiåtaganden i övrigt. Den som är intresseradkan ta del av vår principiella uppfattning, som finnsbeskriven i vårt särskilda yttrande i denna del.Herr talman! För det andra har vi socialdemokrateren annorlunda syn på ägarförhållandet inom SBABän vad utskottsmajoriteten förordar.Socialdemokraternas reservation åskådliggör våratankar och värderingar när det gäller framtidaägarförhållanden avseende K-SBAB.Regeringen föreslår en ombildning av StatensBostadsfinansieringsaktiebolag. ombildasgenom att blir moderbolag till två nybildadekreditmarknadsbolag. Det ena bolaget, ,övertar de lån som beviljat i hårdkonkurrens, utanför det statliga regelsystemet. Detandra bolaget, , övertar de lån som ärbeviljade inom ramen för det statligaregelsystemet, som gällde fram till utgången av år1991. Det är de gamla länsbostadslånen somriksdag och regering ålagt att mer ellermindre mot sin vilja ärva och förvalta på bästa sätt.Många av dessa lån är betungande för ; dethar jag full förståelse för. Så långt är allt gott ochväl, och vi är överens om tagen fram tills framtidaägarförhållanden dyker upp och förmörkar himlen.Den borgerliga majoriteten med godkännande ochstöd av Ny demokrati för fram frågan om eneventuell framtida försäljning av K-SBAB.Privatisering är ju på modet. Även här villregeringen visa sina framfötter, och på grund avideologiska skäl vill man i första hand med biträdeav nu utreda frågan huruvidaförutsättningarna för en framtida utförsäljning avK-SBAB finns. Vi har mött frågan förr, om än i merinlindade termer och ordalag. Men först nu finnsdet på pränt att man i varje fall vill utreda frågan.Centern har i denna fråga vikt sig för de moderatatankegångarna och lojalt ställt in sig i fållan.Centern vill nu utreda frågan. Frågan har, som jagtidigare sade, dykt upp till och från på den politiskaarenan men tidigare avförts från dagordningen.Men är man tydligen överens i det borgerligalägret om att förr eller senare försälja SBAB.Inte heller personalen vid hyser någon störreentusiasm och större förståelse för en framtidaförsäljning av . är inteheller särskilt entusiastisk. Han är ordförande iSBAB, landshövding och liberal, och han tycker attSBAB fungerar bra i dag.Från socialdemokratisk sida delar vi denuppfattningen. Vi säger att det fungerar bra och attdet inte finns några skäl att förändraägarförhållandena. Vi menar tvärtom att enförsäljning genom statens inhopp och agerande kanförorsaka och dess låntagare stor skada.Ingen, inte ens staten, är det minsta betjänt av demer eller mindre opreciserade överväganden somregeringen här föreslår och den oro som aviseradutredning har förorsakat, och troligen än merkommer att förorsaka.Herr talman! Vad skulle staten, samhället och i sistahand den enskilde låntagaren tjäna på enprivatisering av ? Frågan är naturligtvisberättigad och ställer kyrkan mitt i byn. Var hittarman en lämplig köpare, som kan förena kravet påkonkurrens och effektivitet? Det bör ge denborgerliga majoriteten visst huvudbry. Ellerkommer man enbart att lyssna till andra aktivaaktörer, och andra närståendekreditbolag, och deras propåer om att så snabbtsom möjligt avliva ?Herr talman! Det är inga direkta småsmulor somSBAB har att förvalta . De nuvarande 60miljarder kronor som det är fråga om kommerunder en övergångstid att ytterligare öka med ettpar miljarder kronor.I det ansträngda budget- och finansläge som ModerSvea befinner sig i borde det rimligen finnas andraangelägna arbetsuppgifter att syssla med för enborgerlig ministär.Vi tror inte heller att en ytterligare koncentrationav kredittillförseln till och från de boende skulle gevare sig staten, låntagarna eller skattebetalarnanågra egentliga pluspoäng eller väsentliga fördelarmed förändrade ägarförhållanden. Tvärtom anservi att har skött sina kort mycket väl i hårdkonkurrens med de stora drakarna, jättarna ochutlånarna av kapital påbostadskreditförsörjningens område. Vi är välmedvetna om att och m.fl.gärna vill bli än större och helst vill slippa andraaktörer och aggressiva konkurrenter påmarknaden.Herr talman! Att är vårt skötebarn är allombekant. har en gång initierats frånSocialdemokraternas sida, och vi vill även ifortsättningen slå vakt om . Det var för övrigtOskar som gick i bräschen för bildandetav och som såg till att det slutligen blev envettig produkt för att finansiera boendet. Äras densom äras bör; namn står för evigtinristat när framtid en gång skall kommaatt diskuteras i både riksdagssammanhang och påannat håll.Herr talman! Vi anser i motsats till de borgerliga attstaten alltjämt bör ha ägaransvaret och att vi intenu bör skjuta i sank. Att skjuta ansvaretifrån sig till andra aktörer på finansmarknadentorde knappast lösa några problem.Vi är också medvetna om det resonemang som försinom vissa kretsar. Vi påminns ständigt och jämtom att det finns många hungriga aktörer på denövriga finans- och bostadsmarknaden som helst avallt vill sluka med både hull och hår.Man kan i sammanhanget påminna om hur det gickmed Rödluvan och vargen. Är det denuppmärksammade sagan, som många minns frånbarndomsåren och sagoläsandet, som man villåteruppliva?