prot · GI0911 · 1994-10-19 00:00:00 — Vårt ställningstagande bygger på att vårvision och våra förändringar försvåras om blirmedlem av EU.De som säger ja vill gärna prata om vad de skallanvända medlemskapet till. De vill mycket ogärnaprata om vad medlemskapet faktiskt innebär.Medlemskapet innebär ju att vi blir medlemmar i enpolitisk union som har sina egna grundlagar,och . Genom denekonomiska politik som föreskrivs där kommerSverige inte längre att kunna föra en egen ekonomiskpolitik. När vi uppfyller de s.k. konvergenskraven förvår ekonomi blir vi automatiskt medlemmar i ,oavsett vad ja-sägarna i regeringen påstår.Den ensidiga deklaration som har gjortgäller inte. Vi har inte begärt något undantag ochdärför inte heller fått något. Likadant är det med detförsvarspolitiska samarbetet.Herr talman! Det är allvarligt när påståendenuppfattas som sanningar bara för att de upprepastillräckligt ofta av vissa betydelsefulla personer. Ickedesto mindre finns det en sanning som inte låter sigmanipuleras. Tiden kommer att visa vem som haderätt.Nu bygger mycket av åsiktsbildningen införfolkomröstningen på vem man skall lita på. Vi ärganska auktoritetsbundna i och vana att lita påvåra ledare i partierna. Desto mer glädjande är det attså många människor, genom denfolkbildningskampanj vi genomfört inomarbetarrörelsen, blivit så kunniga och så djärva att devågat se att, som H.C. sade, kejsaren ärnaken!Självständigt tänkande och kritiska medborgare ärprecis vad en demokrati behöver. För att bedöma vadEU är för något är det bra att försöka fundera över omEU har någon ideologi eller om EU bara är ettverktyg. Är det en institution, likt riksdag,som vi kan använda till att forma det där samhällletsom vi drömmer om och lösa de stora frågorna somväntar på sin lösning; de växande klyftorna mellanfattiga och rika och den därav följandemiljöförstöringen?Sture Ring, vice ordförande för , menar att EU bygger på marknadensideologi. Jag delar hans uppfattning. Målet för EU ärden avreglerade marknaden. Det man vill avreglera ärdet folkliga inflytandet, dvs. Marknaden vill inte vara låstav lagar och kollektivavtal.Visst finns det fördelar med marknadsekonomi,men vi håller på att skapa ett marknadssamhälle därmarknadens princip skall råda på livets alla områden.Då går man för långt. Människor förvandlas frånmedborgare till kunder. När marknaden får allt störremakt stiger arbetslösheten.Från maj 1991 till december ökadearbetslösheten i . Det var underBengt tid som chef för . Då fick viuppleva hur EU fungerar i praktiken. Vi hade knutitkronan till ecun och hade inte några ekonomiskastyrmedel att spela med. Räntan steg till och viförlorade många miljarder.Herr talman! När arbetslösheten är för låg imarknadens ögon stiger räntan. Marknadens aktörertittar på sina reuterskärmar och höjer räntan när detycker att arbetslösheten är för liten.Genom EMU, som bakbinder våra möjligheter attföra en självständig ekonomisk politik, kommerarbetslösheten att stiga i . Lönerna kommer attspridas och marknadsanpassas. Speciellt kommer delågutbildades löner att sjunka. Det arbete och dentillväxt som skall skapas inom EU måste vara inomvad som har kommit att kallas riktiga jobb, dvs. Då blir det inga mer jobb inom denskattefinansierade offentliga sektorn.Däremot vill man gärna ha lågavlönade pigor ihemmen till de elitkvinnor som skall göra karriär,eller välgörenhet som ersättning för kommunaläldreomsorg. Mycket bekymmer har man för detökade antalet äldre, men någon tanke på att det skalllösas via offentlig sektor finns inte. Nej, låga skatterför män med hemmafruar som skall arbeta gratis, detär en bra beskrivning för EU:s idealsamhälle. Därför,herr talman, arbetar jag för ett nej till EU.Anf. 61 () replik:Herr talman! Jag hade inte tänkt begära någonreplik, men ställde ju en direkt frågarakt ut i luften om EU har någon ideologi. Man kanfråga sig om riksdag har någon ideologi.Det är väl i själva verket så att riksdagbestår av ett antal partier som vart och ett står för sinideologi. EU består av ett antal stater som var för sighar sin riksdag som består av partier som har sinideologi. Det är just detta som är det speciella medEU. Det är alltså ett samarbetsorgan för var för sigsjälvständiga stater som var för sig - det tycker jagframgick i debatten - i hög grad tyckeratt de är levande demokratier.Men det som på slutet beskriversom EU:s ideologi, påminner mycket om en borgerligfamiljepolitik i , som ju knappast EU skulleskydda oss mot om olyckan skulle vara framme ochde fick majoritet här igen. Men det är den svenskademokratins villkor. Det handlar inte om EU:sideologi.Anf. 62 () replik:Herr talman! Likt riksdag kan EU stiftalagar. De lagar som stiftas av EU är vi tvungna attfölja om vi blir medlemmar. Jag har svårt att förståhur socialdemokrater inklusive kantycka att det är bra att underordna sig de lagar somkommer att stiftas i EU.Vi socialdemokrater har aldrig haft majoritet, ochsåvitt jag kan förstå kommer vi aldrig att få det. Ävenom vi inom EU skulle kunna få majoritet försocialdemokratiska värderingar är det stor skillnad påvåra partier i de olika länderna. Den familjepolitiksom kds i för, som och jagförmodligen är eniga om är ganska dålig, är ungefärden tyska socialdemokratiska familjepolitiken såsomjag uppfattar den.Jag tycker nog ändå att man kan säga att EU haren ideologi därför att man har sattinflationsbekämpningen som högsta mål. När man gördet försvårar man ju för alla andra mål som man kanha för ett samhälles utveckling. När alltmer skall förasbort från den offentliga sektorn och den skall minskasborde och jag vara ganska överens omatt det utrymme som behövs för att kvinnor skall fåarbete i den offentliga sektorn - eller få den servicesom vi behöver med barn- och äldreomsorg för attkunna arbeta även i det privata - kommer att blimindre.Anf. 63 ():Herr talman! Någon har sagt att det finns tre sakersom ständigt behöver omsorg. Det är barnen, kärlekenoch demokratin.Vi är alla här för att vi på demokratisk väg har fåttuppdraget att representera hela det svenska folket. Detär ett enormt förtroende som vi har fått och somförpliktigar oss att ta till vara dem som ytterst värnarom demokratin i landet, vilket jag uppfattar är att setill att det ständigt finns kanaler för alla medborgareatt påverka samhället.I dag finns det många människor som känner attde inte kan påverka samhället. De vet inte vilka vägarsom finns, eller så tycker de att ingen lyssnar på dem.Detta märker vi när folk säger sig inte vara såintresserade av politik eller inte har något förtroendeför oss politiker. Detta är ett allvarligt problem som vimåste fundera över. På något sätt måste vi fåavståndet mellan väljarna och de förtroendevalda attminska. Det gör vi inte genom att gå med i EU.Om vi går med i EU låter vi de politiska beslutenfattas längre bort från medborgarna av ett mindreantal politiker. Säkert kommer någon minister att fåvara med på något möte där beslut fattas som rörSverige. Ministern kommer säkert att känna att haneller hon är närmare besluten. Det kommer även desom arbetar tillsammans med ministern att göra.Kanske tycker t.o.m. de övriga ledamöterna att dedeltar i en utveckling.Men vad spelar det för roll, om större delen avfolket inte känner att de har inflytande över besluten?På vems mandat deltar då vår minister iministerrådets möten? Skulle vi gå med i EU så attvåra ministrar kan delta i ministerrådet, får vi inte ensveta hur de röstar i olika frågor. Är inte det att begäralitet väl stort förtroende av väljarna?Kan det verkligen kallas demokrati att enpartiledare utser ministrar som inte kan avsättasgenom allmänna val, vilka sedan sitter i EU:s högstabeslutande organ och deltar i beslut utan skyldighet attredovisa hur de agerar?Herr talman! Jag bekymrar mig för det politiskasystemet i . Tyvärr är de problem jag härbeskriver små jämfört med de flesta EU-länders, bådevad gäller förtroendet för politikerna ochmedborgarnas reella möjligheter att påverka politiken.Att systemet här trots allt fungerar ganska bra berorinte på att det svenska folket, politikerna ellertjänstemännen är hederligare här än i t.ex. Italien.Skillnaden mellan de nordiska länderna och resten avEuropa har varit att vi här genomoffentlighetsprincipen har haft ständig kontroll överpolitiska beslut och myndighetsutövande. Närallmänheten ständigt har tillgång till de beslut manfattar, blir man noggrannare med att följa gällanderegler och att tänka på i vems tjänst man är även ombesluten hemligstämplas och göms i någon låda.I EU är det tradition att hellre hemligstämpla änoffentliggöra. Makthavarna i EU har ingen anledningatt låta hemligstämplat material komma tillallmänhetens kännedom via . Därför kommerinte de EU-beslut som rör oss att få offentliggöras omvi blir medlemmar i kan inte förstå hur vi som valda representanterför folk självmant kan överlåta makten tillolika EU-organ som medborgarna har varken insyn ieller inflytande över. Därför kommer i alla fall jag attrösta nej till EU.Anf. 64 ():Herr talman! EU-frågan inkluderar mångadelfrågor. För mig är en av de viktigaste frågornademokratin inom EU, särskilt medlemsländernasnationella självständighet.Vid årsskiftet förlorar sin nationellasjälvständighet. Då blir vi en lydstat under Bryssel.Allt detta inträffar om vi blir medlemmar i enligtvissa, vill jag påstå, vulgärdebattörer. Till dem verkardet som om har sällat sig här ikammaren.Detta är naturligtvis en falsk propaganda.Nuvarande EU-länder är inga lydstater. Man kan sepå och . Inte ens om skullevilja, kan de rent praktiskt ta över vårt land. Så många"eurokrater" finns inte. Enligt uppgift finns ca 10 000personer exklusive tolkar. Här kan man göra någraintressanta jämförelser. Med motsvarandebyråkrattäthet i skulle hela landet kunnaadministreras av 500 tjänstemän. länslandsting skulle inte behöva 7 000 utan 18 tjänstemän.Detta är tänkvärda fakta. Alltså, vårt land blir ingenlydstat under Brysselbyråkratin.Garantin ligger i den s.k. subsidiaritetsprincipen -ett svårt och alltför okänt begrepp som kan översättasmed närhetsprincipen. Det är enmaktfördelningsmodell som har följande innebörd:Lagstiftning som skall ske på EU-nivå skall ske därendast om det inte kan på nationell nivå ochbättre förverkligas på EU-nivå. Men det skall aldrigske på högre nivå än nödvändigt. Alltså, lagstiftningpå lägsta lämpliga nivå. Självfallet skall den principengälla på alla områden med undantag för dem där EUjust nu har tillagts exklusiv kompetens.Närhetsprincipen leder till ökad demokrati, enförnuftig arbetsfördelning och en effektivadministration.Motståndarsidan underskattar närhetsprincipen.Den skulle vara, om inte värdelös, så klar ochotillräcklig. Den ger för litet beslutanderätt pånationell nivå och för mycket på övernationell nivå.Jag påstår att den kritiken är överdriven. Den ärdessutom ologisk. Övernationella beslut är junödvändiga ibland, exempelvis för att skapaeffektivitet på miljöområdet. Det eftersträvas i vissafall t.o.m. av nej-sidan.Närhetsprincipen är dessutom under starkutveckling. Det har skett i steg efter steg. Starten komgenom en miljöregel i enhetsakten. Det blev engenerell princip i , och det gjordestill ett huvudnummer i , där framför alltDanmark var drivande.Principen åtföljdes av viktiga regler för självalagstiftningsförfarandet. I alla lagstiftningsärendenmåste man göra en särskild s.k. närhetsprövning.Godkännande krävs för att det skall bli tillåtet medövernationell lagstiftning. Tillämpningen skallkontinuerligt övervakas inom EU. Vid felaktigtillämpning utdöms straff av . Det äralltså ord och inga visor.Just nu är närhetsprincipen placerad på agendan avordförandelandet . Det skall bli en centralpunkt års regeringskonferens. Närhetsprincipen har blivit den viktigahuvudprincip som den förtjänar att vara i endemokratisk europeisk union.Här blir det en mycket viktig uppgift för Sverigeatt som medlem i unionen medverka i den fortsattautvecklingen för att hitta den rätta balanspunktenmellan närhet och effektivitet. Den rimliga svenskapositionen är självklar. Beslut skall fattas så näramedborgarna som möjligt. Närhetsprincipen skallfördjupas och tillämpas strikt med bibehållentransnationell effektivitet.Avslutningsvis, herr talman, borde alla godakrafter kunna stödja en sådan svensk nationellinriktning. Det borde lugna även EU-skeptiker. Viborde alla kunna förenas i vår kamp för ett vidgat ochfördjupat demokratiskt samarbete i Europa.Anf. 65 ():Herr talman! Jag tycker att frågan om demokratioch inflytande är en av de viktigaste i EU-debatten.Jag har hört motståndare säga att det inte blir mycketkvar för oss i riksdag att besluta om, om viskulle gå med i Europeiska unionen. En del säger attdet endast är kyrkopolitiken som blir kvar. Det är intesant.Jag brukar genmäla: Nämn en av de stora frågornaunder det senaste som skulle flytta tillBryssel! Är det skolpengsfrågan, frågan om ett nyttpensionssystem, husläkarfrågan eller utförsäljningenav statliga företag? Nej, inte någon av dessa frågorskulle beslutas nere i , utan vi skullefortsättningsvis ha den debatt och de olika meningarsom vi faktiskt har mellan partierna och kunna beslutaom dem i riksdag.Men sedan finns det givetvis ett antal frågor där vihar den formella men inte den reella rätten attpåverka. Av svavelutsläppen i kommer 90 %utifrån, huvudsakligen från det övriga Europa.Detsamma gäller för en stor del av tungmetallerna ochen stor del av kväveutsläppen. Det kvittar vilka beslutsom vi fattar här - de påverkar inte de utsläpp somkommer från de andra länderna. För det fordrasbindande internationella beslut, och de kan bara fattasinom EU. För de utsläpp som kommer från de andraländerna finns inget annat miljösamarbete som ledertill bindande beslut på miljöområdet.Vilken reell makt hade vi på de ekonomiskaområdena när attackerna riktades mot den svenskakronan? Vi hade alla formella möjligheter i världenmen inte de reella. Grannlandet klarade sigbetydligt bättre, dels därför att det hade en starkareekonomi, dels därför att det fick hjälp från ,vilket gjorde att den danska kronan räddades.Danskarna är rikare än vi. Vi som bor näraSundet märker när vi skall växla pengar för att resaöver och handla att vi inte får så många danska kronorför de svenska.En annan sak som förundrat mig i debatten är attEU-motståndarna vet hur det skall bli . Jagskulle önska att jag kunde veta hur ellerEuropa ser ut . Det bestäms av de politiskkrafter som får majoriteten i respektive iEuropa. Då gäller det för oss som politiker att delta påden arenan och att inte ställa oss utanför.Det sägs ibland att vi är för små för att delta. Tänkom vi ledamöter i norra valkrets, somhar bara tio mandat, skulle säga att vi avstår och låterMalmöborna bestämma för oss - vi är trots allt försmå! Så resonerar vi inte, utan vi deltar i arbete trots att vi har bara tio mandat,eftersom vi tror att argument kan påverka.Nej, det verkliga demokratiska underskottet finns iEES-avtalet. Om vi säger nej återstår ,och då kommer ett antal beslut som fattas i Europaoch som påverkar oss att fattas av finnarna, avdanskarna och av tyskarna. Jag tycker att det ärdemokratiskt otillfredsställande. Jag vill inte vara medom det. Det finns inga garantier för att vi skall få somvi vill, om blir medlem, men det finns engaranti för att det inte blir som vi vill, om vi ställeross utanför.Jag skall också säga några ord omvälfärdspolitiken. Den svenska välfärdspolitikenbestäms inom , och vi får själva föra en sådanideologisk kamp om den som vi har fört under dengångna valrörelsen. Men något annat som också styrvälfärdspolitiken är möjligheten att finansiera den.Därvidlag är vi i en allvarlig situation. Vi har ettstort budgetunderskott, och vi har en statsskuld somskenar. Klarar vi inte de ekonomiska problemen,kommer välfärdspolitiken att hotas.Vad vi behöver för att vi skall kunna finansiera enbra välfärdspolitik är tillväxt, investeringar ochminskning av arbetslösheten. Löntagarna för Europahar undersökt hur investeringarna vid ett ja och vid ettnej skulle kunna påverkas i liksomockså i andra län. Det är inte några exakta siffror, utande får tas med en nypa salt.Av industriföretagen i säger 70 %att de skulle flytta sina framtida investeringarutomlands vid ett nej till EU. Det motsvarar 37 500arbetstillfällen bara i detta län. Även om det skulle blibara hälften av detta, tycker jag att det är allvarligtnog. Dessutom redovisas att av dessa företagskulle öka sina investeringar i , om det blir ettja. Det skulle vara ett lyft i den situation som vi har . Det skulle inte bara påverka sysselsättningslägetutan också i allra högsta grad påverka välfärden.Vilka kommer att drabbas om det blir ett nej? Ja,inte blir det kapitalägarna, som har sin frihet genomEES-avtalet. Nej, det är sjuksköterskorna som arbetarinom vården, de äldre som skall ha äldreomsorg osv.Till slut: Jag är politiker därför att jag vill påverkapå alla de plan där det fattas politiska beslut sompåverkar mig. Det gör de i ,och därför deltar jag i politiken där. Det gör de iSveriges riksdag, och därför deltar jag i politiken här.Det gör de faktiskt också på Europanivå. Den somsäger att det inte fattas beslut på Europanivå vilkapåverkar oss skall givetvis rösta nej. Annars är ett jaganska självklart.Anf. 66 ():Herr talman! Det är värdefullt om det politiskasamtalet kan återupprättas. Jag hyser dock efter att hahört vissa inlägg i den här debatten inte särskilt storaförhoppningar därom. Oavsett om det blir ett ja ellerett nej i den stundande EU-omröstningen kräver defaktiska förhållanden som vi står inför en ökandedelaktighet i samhällsdebatten.Det är inte helt hederligt att påstå att rullgardinendras ner för , om folkviljan avvisar ett svensktmedlemskap i unionen. Det är heller inte sant att denlyckliga stjärnan tänds över vid ett ja tillunionen. Förutom alla frågor som i och för sig ärviktiga och som handlar om tillsatser i livsmedel,hantering av miljöfarligt gods som kärnbränsleavfall,narkotikapolitiken, flyktingpolitiken etc. finns det tvåfrågeställningar som kan vara intressanta att försökabelysa i debatten.Det ena spörsmålet rör frågan om ett ökandeavstånd mellan å ena sidan politiken och dessföreträdare, å andra sidan övriga samhällsmedborgare.Denna utveckling är starkt oroande och har nogsnarast förstärkts av hur den svenska EU-politikenhittills har skötts. Jag tror också att det handlarmycket om att EU:s beslutsstruktur så starkt avvikerfrån den demokratiska beslutsgång som vi utvecklat ivårt samhälle.Just denna situation leder till att socialdemokratinoch så besynnerligt uppträder somparhästar inför folkomröstningen. Den moderataregeringspolitiken harsnarast präglats till synes av en apolitisering av frågorsom näringspolitik samt utbildnings- ochforskningspolitik. En sådan utveckling stämmerganska väl med ett EU där jurister och andratjänstemän har en jämfört med svenska förhållandenmycket stark påverkansmöjlighet.Jag tycker att den kritiska ståndpunkten motunionsanslutning av är en logisk och sundförhållning just från synen på demokrati som ettmedel för delaktighet och politiskt inflytande.Det andra spörsmålet grundar sig på den nya tidsom vi lever i och som så starkt sätter sin kritiskabelysning på de fyra s.k. friheterna. Den faktiskautvecklingen har redan klart distanserat dessa somvarande verksamma medel för en hållbar ekonomiskutveckling.Allt tydligare blir bilden av dettillkortakommande som ett halvsekelgammalt projektinnebär för moderna förhållanden och problem.Därför kommer jag att rösta nej i folkomröstningen.Anf. 67 () replik:Herr talman! tycker att det ärmärkligt att och Socialdemokraterna harhamnat på samma linje i den här frågan. Det är precislika underligt som att ochSocialdemokraterna vill ha en svensk riksdag, där vikan föra den politiska debatten och påverka depolitiska besluten utifrån olika ideologiskaståndpunkter.Likadant är det naturligtvis i . Vi säger jatill EU, men vi vill använda EU till helt olika saker.Vi socialdemokrater har lagt fram ett program förkampen mot arbetslösheten i . Jag tror inte attModeraterna ställer upp på det program som samtligaeuropeiska socialdemokratiska partier har ställt sigbakom.Sedan är det sant att beslutsstrukturen inom EUlämnar en del övrigt att önska, men att säga att den ärodemokratisk är felaktigt. EU består av tolvdemokratiska stater, och endast demokratiska staterkan söka sig dit. Men om man nu tycker attbeslutsstrukturen är otillfredsställande i vissaavseenden, och där delar jag , då får man ju ge sig in och ändrabeslutsstrukturen, precis som vi gör i när vihittar brister.Den intressanta demokratifrågan är: Fattarmedlemsstaterna beslut i som påverkar osssom svenska medborgare och som är viktiga för oss?Är det på det sättet, då begriper inte jag att BjörnSamuelson säger nej till att vara med på plan ochpåverka de besluten.Anf. 68 () replik:Herr talman! Jag säger nej därför att detavtalsförslag som ligger framme innebär enmycket starkare regeringsmakt i förhållande till denrepresentativa demokratin. Det innebär bl.a. en tro påatt samma personer som utgör marknaden skulle sättasig själva i och bekämpa marknaden. Dethandlar alltså om den politiska eliten, storföretagen,direktörer och lobbyister.Jag tror inte att den utvecklingen är i takt med vadt.ex. ungdomar och kvinnor vill ha när det gällersubstansen i tillväxten, substansen i fred ochsäkerhetspolitiska strävanden.Just därför kan jag säga att jag är ingen nationalistutan en sann internationalist, just därför att Sverigeskall kunna uppträda med sin röst i internationellasammanhang och inte känna oket av EU:s samladeutrikespolitik, såsom fallet var t.ex. för nusenast vid befolkningskonferensen i Kairo.Anf. 69 () replik:Herr talman! EU pratar med en röst när ländernaär ense om att prata med en röst. Det är fritt fram förDanmark i internationella sammanhang att hävda sinegen mening, och det har också gjort.Dessutom har kunnat påverkaavfallshanteringsfrågan i på ett sätt somSverige inte har kunnat göra.Men det är intressant det här med marknaden ochdemokratiskt inflytande. säger att viställer upp på marknadens villkor. När representanterför kommer att fatta beslut nere i Brysseltillsammans med representanter för andra länder, blirdet ju i ministerrådet. Vilka kommer att sitta iministerrådet? Är det företrädare för marknaden?Om tycker att ministrarna i densocialdemokratiska regeringen är företrädare förmarknaden, då förstår jag att sägernej. Men det är ju faktiskt medlemmar av densocialdemokratiska regeringen som kommer att sittadär.Det verkliga marknadsalternativet är juVänsterpartiets och alternativ. harnämligen kapitalet ett fritt flöde över gränserna, ochfrågan är: Hur skall vi skapa en politisk och fackligmotkraft till detta? Det finns bara ett sätt, som jag serdet, och det är att vi organiserar oss på samma nivåtillsammans med andra länder för att skapa socialaoch politiska ramar för marknaden.Det säger , till skillnad från sinapartikamrater i de länder som finns med i denEuropeiska unionen, nej till. Det är ett dilemma förhonom och väldigt svårt för mig att förstå.Anf. 70 () replik:Herr talman! vill inte jag jämföras i allapolitiska hänseenden med de andra vänsterpartiernasom finns i och inom EU, lika litet som jagtror att vill i alla hänseenden jämförasmed andra socialdemokratiska partier och den politiksom de står för i EU-länderna och inom EU.När det handlar om vem som är marknadens fångeeller inte, överlåter jag till den intresserade läsaren attjämföra mitt och inlägg i den här EU-debatten.Jag försökte peka på demokratiska problem, menJan hänvisar till en enkät bland skånskaindustriledare och redovisar klart och öppet vilka hotde kommer med inför folkomröstningen. Jag tyckerinte att det är anständigt i en demokrati att användaden typen av argument. Dessutom tycker jag att JanAndersson delvis - jag säger delvis - faller till fögaför sådan skrämselpropaganda.Anf. 71 ():Herr talman! har vihaft flera EU-debatter här i . Vid detillfällena har inte minst ungdomarnas åsikter kommiti fokus.