prot · GH0954 · 1994-01-20 00:00:00 — Vihar kontinuerligt haft både ämbetsmanna- ochministermöten i samarbetet mellan ochSverige när det gäller det gemensammamiljöprogrammet, som vi fortsätter med, när detgäller att skapa förutsättningar för ett regionaltfungerande kollektivtrafiksystem och när det gällerde kontrollprogram som skall finnas meduppförandet av den fasta förbindelsen och, såsmåningom, upp till efter det att den ärfullbordad.Allt detta har förberetts i ett gott och konstruktivtsamarbete med danskarna.Så till den sista frågan -- om jag nu har uppfattatBirgitta rätt, vilket jag tror att jag har gjort.Frågan gällde hur vi kan ge besked i de andrafrågorna när vi inte har slutfört beredningen -- detvar väl detta som menades? (svaradefrån sin bänk: Det också. )Jag tycker att det var värdefullt att på det härstadiet också redovisa hur långt vi har kommit ifråga om beredningen. Beredningen har kommit såpass långt att vi när det gäller NRL kan säga att viinte har funnit några andra hinder. Det finns, sombekant, remissinstanser som har sagt att det finnsavgörande hinder av det ena eller det andra kan jag välnämna som en prominent remissinstans.Regeringen finner vid sin avvägning att det intefinns skäl att säga detta.Detta är ett väsentligt besked. Man kan säga att detär ett förhandsbesked, därför att det påverkarockså möjligheterna att bedöma tidsplanenframöver. är det så, för att återvända tilldiskussionen med , att det inomramen för naturresurslagen är en avvägning avolika intressen. Det här kan sluta litet olika inomregeringen beroende på den inställning man har tilldet grundläggande avtalet med det var detta som fråga på densenare punkten gällde, så är detta svaret. Om detvar något annat, som jag då har missat, ber jag omursäkt.Anf. 37 ():Fru talman! Jag frågade också: Är detVattendomstolen eller regeringen som har detslutliga avgörandet? Hur överensstämmer det medregeringsformen?Sedan vill jag ställa en fråga till: Varför tog det2,beträffande alla förslag om trafikplanering,osv. som regeringen nu har fattatbeslut om? Det var inte nödvändigt att vänta påKoncessionsnämndens eller någon annanmyndighets yttrande när det gällde att ta itu med defrågorna. Varför fick detta ligga i ?Slutligen, fru talman, vill jag anmäla att vi,eftersom vi inte är nöjda med de svar som vi har fåtthär, kommer att interpellera i frågan.Anf. 38 Statsminister ():Fru talman! frågade i den senaredelen av sin frågeställning: dröjde det2,? Jo, vi arbetade med detta kontinuerligtunder den tiden.Om frågar varför man inte har slutitavtal med t.ex. om det regionalamiljöprogrammet, kan jag säga: På grund av attDanmark inte vill göra det förrän man är absolutklar.För att ett avtal skall kunna slutas måste man juvara två. Men vi är långt framme. Det arbete somåterstår är mycket begränsat. Det har varit enmycket klar dansk uppfattning att man inte harvelat gå hela vägen fram med det avtalet.När det gäller den regionala kollektivtrafikenförutsätts ju klarhet både vad gäller bron och vadgäller en del andra saker som ligger på den svenskasidan. Jag tänker framför allt på hur frågor omjärnvägsanknytningen i , den s.k.Citytunneln, skall lösas. Där återstår åtskilligaproblem som är inte bara av finansieringsart utanockså av miljöart.Sedan till en fråga från som jaguppenbarligen missade. frågade omdetta innebär att vi överlåter beslutanderätten påVattendomstolen. Det gör vi självfallet inte.Beslutanderätten ligger hos regeringen. Föremålför de socialdemokratiska klagomålen är ju just attdet ansvaret fortfarande ligger hos regeringen -- påden punkten trodde jag att det var alldeles klart attså var fallet.Vad ni har velat, om jag nu har förstått det hela rätt,är att regeringen inte skall ha slutavgörandet, utanatt detta skall ligga hos . Det ärinte regeringens uppfattning.Anf. 39 (nyd):Fru talman! Det var värst vad en bro kan ställa tilldet! är det t.o.m en diskussion om huruvida detär samma bro som det var från början. Det är denförsta frågan. Även om frågan om bron verkligenär samma bro är litet oklar kan man börja fråga sigom noll är noll. Det är den andra frågan. Den tredjefrågan gäller tydligen om regeringen är en regering.Att raljera på det sättet i den nuvarande situationenborde man kanske inte göra. På något sätt vore dettrevligare att tillhöra de s.k. , exempelvis än att vara i justnär detta tas upp. Alltihop är givetvis rättegendomligt.Statsministern, som förut tyckte att det här var enlätt fråga, ser plötsligt hur svår den har blivit. Denhar här blivit svårare och svårare för varje minut.Sedan skyfflas de här förvånansvärt storaremisserna fram och tillbaka. Men det var väl ingensom var överraskad över att remisserna varomfattande.Visst öppnar sig statsministern här för kritik. Jagvill bara säga som försvar mot de socialdemokratersom vällustigt kastar sig över statsministern: de vill regera. Det kan statsministern kanskelugna sig med. Däremot vill de driva valrörelseutifrån det här. Därför skulle jag vilja fråga: Vilketär nästa krisdatum? När skall vi ha nästa utsändningi den här intressanta diskussionen, där vi får klartför oss om noll är noll, om regeringen ärregeringen, om bron är bron osv.? Det behöver viveta.Statsministern brukar så fort jag eller någon mitt parti öppnar munnen vara väldigt orolig föratt räntorna skall börja gå fram och tillbaka osv.Men också på detta kan det bli förfärligareaktioner. Därför hoppas jag på ett besked så snartsom möjligt och på att det blir en väldigt kortsession och att statsministern säger: Det blev enbro, och noll var 0,0.Anf. 40 Statsminister ():Fru talman! Ja, i alla fall 0,5, som är denbromsningseffekt som diskuteras.Jag vill glädja med beskedet attRiksbanken har beslutat att sänkamarginalräntan. Jag vet inte om detta på något sättär relaterat till de diskussioner som vi för här. Detär nog i stället relaterat till det faktum att densvenska ekonomin nu blir bättre och bättre.I övrigt ställer inga frågor. Dethan sade var mera ett inlägg i den allmännadiskussionen. Ja, han frågade kanske när nästadiskussion inträffar. Men skall juframställa en interpellation, som väl kommer att bliföremål för ytterligare meningsväxlingar i dennafråga.I övrigt kan jag säga vad gäller beslutstidpunkten --hade en fråga i detsammanhanget: När är klar har videt kompletterande materialet på denna punkt påbordet.Anf. 41 (nyd):Fru talman! Jag frågade mycket klart: När ärVattendomstolen klar? Jag ställer frågan för att viskall veta nästa datum. Jag har en känsla av att denhär frågan skall så att säga baxas in i valrörelsen.Då måste även vi kasta oss in i '''' på någotsätt. Men jag hoppas att frågan är löst dessförinnan.Anf. 42 Statsminister ():Fru talman! Jag vill inte göras ansvarig för att IanWachtmeister kastar sig i Öresund.Om hade varit här något tidigarehade kanske hört svaret påfrågan. Den preliminära bedömning somVattendomstolen under hand har redovisat förregeringen är att det kommer att ta ca två månader.Som den danske statsministern finurligt uttrycktesaken är ett plus två ungefär tre. I så fall hamnar viungefär fram i tiden.Det jag också har gjort mycket klart, både i Malmöoch här, är att avgör hur lång tiddet tar för att arbeta. Därför ärdetta en preliminär bedömning, som de harredovisat under hand. Det kommer förmodligen attvara möjligt för dem att göra en säkrare bedömningnär de får tillgång till det kompletterande materialom utformningen av slututformningen avförbindelsen, som kommer att föreligga i mitten avfebruari.Anf. 43 ():Fru talman! Som en inledande reflektion kan manfråga sig varför , som här framträder somen stor miljövän, röstade för ochGeorg bro när det beslutet fattades.Det verkar obegripligt sett utifrån dagensställningstagande.Eftersom jag inte vill gräla om regeringenshandläggning av frågan är det ett par saker jag villha klarlagda så tydligt som det över huvud taget ärmöjligt. Den ena gäller . KommerVattendomstolens prövning nu att vara en mycketsmal kompletterande prövning, eller ärVattendomstolen oförhindrad att göra denutvidgade prövning som har krävts från en del håll?Bl.a. menade författaren av förarbetena tillvattenlagen att en sådan borde ha gjorts.Den kanske viktigaste frågan i sammanhanget är:Vad tänker regeringen göra för att garantera ochstödja i dess skyldighet och rättatt fatta beslut utan påtryckningar vad gäller den tiddet tar att nå beslut och beträffande utfallet avbeslutet? Vi har hört att en stor del av debatten har handlat om hur snabbt det skall gå och attdet måste gå så snabbt som möjligt. Den danskestatsministern satte siffror på detta. Vad görregeringen för att se till att får lovatt ta den tid på sig som man behöver?Slutligen en fråga som har berörts tidigare: Innebärett ja från i praktiken också ett jaoch klartecken från regeringen?Anf. 44 Statsminister ():Fru talman! Svaret på den sista frågan är ja.Den näst sista frågan, angående tiden förVattendomstolen och friheten för den, tror jag attjag redan har besvarat i olika sammanhang.Den första frågeställningen, varför jag röstade föravtalet, nämnde jag litet i diskussionen med IngvarCarlsson; han har sedermera gått. Det gjorde jag avden enkla anledningen att jag är övertygad om attvi behöver en fast förbindelse. Detta är ennödvändighet. Det ser jag framför allt därför att detär nödvändigt för godstrafiken på järnvägen att fåmöjlighet att konkurrera på längre distanser. Dettainnebär ett mycket betydande lyft, där vi knytersamman de väldiga miljardinvesteringar vi nu gör ijärnvägssystem på den skandinaviska halvön medde väldiga järnvägsinvesteringar som görs på deneuropeiska kontinenten. Öresundsförbindelsen,och Fehmarnförbindelsenär här av strategisk betydelse. Vi behöver också taett stort antal bilar och fordon över sundet varje år.Det har också sin betydelse ifinansieringssammanhang. Den fasta förbindelsen,bron, är från min utgångspunkt utomordentligtviktig.Jag kommer till den mellersta frågeställningen,dvs. Det harförekommit en diskussion på den punkten blandjurister. Jurister kan ha olika meningar om saker,det har vi väl alla lärt. Jag har med anledning av dendiskussionen inhämtat yttranden från de främstajuristerna inom , frånrättscheferna på och frånrättschefen i Statsrådsberedningen. Den meningsom de har kommit fram till, och som sedermeraredovisats i ett pressmeddelande från statsrådetLaurén, är att det inte finns grund för den kritik somriktats mot för det sätt på vilketVattendomstolen har avgränsat sitt yttrande. Pådenna punkt kan det finnas delade meningar. Mendet är den meningen, som är regeringskanslietsjuristuppfattning, som redovisas.Vad gäller den fortsatta hanteringen är det klart attregeringen icke avser att förhindraVattendomstolen att yttra sig på det sätt somVattendomstolen vill. Det varken kan eller börregeringen göra. Men den fråga som regeringenställer till är mycketbegränsad och mycket specifik. Den innebär inteatt man skall ompröva det man har prövat.Den innebär inte en begäran att göra en bredareprövning än man har gjort. Den innebärenbart att vi utnyttjar Vattendomstolenskompetens för att göra slutverifiering avslututformningen av förbindelsen i förhållande tillde förutsättningar/villkor som Vattendomstolensjälv har satt upp.Anf. 45 PER STENMARCK (m):Fru talman! Det finns en betydande irritationi över den senareläggning av brofrågan somblev regeringens besked . Jag kan haförståelse för denna reaktion. Jag har svårare attförstå det indignationsnummer som diversesocialdemokrater nu spelar upp. Om det parti somstyrt och till1991 verkligen velat bygga en bro, hade dennasjälvklart stått färdig för länge sedan. Sett mot denbakgrunden är det självfallet ett ringa problem mednågra månaders ytterligare försening, underförutsättning att denna försening bara blir någramånader.I den danska tidningen den danske statsministern . Han gör bedömningen att det är troligtatt det svenska regeringsbeslutet om bron kommeratt vara klart . Låt mig få försöka attytterligare utveckla den fråga som delvis harbesvarats tidigare genom att ställa frågan: Gör densvenske statsministern samma bedömning när detgäller tiden? Det finns en viss tidsram när det gällerÖresundskonsortiets möjlighet att komma in medsin komplettering. Det finns en frånVattendomstolen uttalad egen tidsram för desshantering av ärendet. Men hur lång kommerregeringens handläggning av ärendet att bli? Jagtänker på två led, när Öresundskonsortiets tilläggkommer in och när yttrandedärefter är klart.Anf. 46 Statsminister ():Fru talman! Jag tror att jag har besvarat dessa bådafrågor. Mycket kort, det är svaret i båda fallen.Den osäkerhet som föreligger gällerVattendomstolen. Jag får erinra om det jag har sagttidigare. har under handredovisat en preliminär bedömning. Den kankomma att förändras. Det ligger icke, och bör ickeligga i mina händer att påverka detta. Det är motden bakgrunden som jag heller inte vill ge mig in påatt ange . Det skulle innebära att jag sattemig på och förhindrade den attgöra den grundliga överprövning som vi nu begäratt den skall göra.Per Stenmarck säger att han är förvånad över ettsocialdemokratiskt indignationsnummer somspelas upp. På den punkten har Per Stenmarck ochjag litet delade meningar. Jag är inte alls förvånadöver det socialdemokratiska indignationsnumret.De har blivit snuvade på en regeringskris. Tackasjutton för att det känns litet bittert och leder till ettoch annat indignationsnummer.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av talmannenatt ajournera förhandlingarna till då denmuntliga frågestunden skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.40.7 § Muntliga frågor till regeringenAnf. 47 TALMANNEN:Jag hälsar statsminister , statsrådet , justitieminister ,finansminister ochkommunikationsminister välkomna.Statsministern besvarar övergripande ochallmänpolitiska frågor. Frågorna till övriga statsrådförutsätts beröra deras ansvarsområden inomregeringen.Tillkommande utgiftsbehov i budgetenAnf. 48 ():Fru talman! , för 19 1/2 månader sedan,begärde efter förslag från finansutskottethos regeringen att den s.k. tuben, tillkommandeutgiftsbehov netto, skulle redovisas som tvåbruttoposter, en på utgiftssidan och en påinkomstsidan.Sedan dess har det alltså gått 19 1/2 månader. Vi harfått två budgetpropositioner, och i årets upplagaskriver regeringen: Regeringen gör därmedbedömningen att redovisningen av tillkommandeutgifter inte behöver förändras. Dåborde regeringens problem vara att ansernågonting annat. Jag vill ställa frågan: Hurbedömer regeringen detta faktum, att riksdagenfaktiskt har begärt en redovisning, men attregeringen inte vill göra en sådan?Jag vet faktiskt inte, fru talman, vem frågan skallställas till. Det får fru talmannen avgöra. Omfrågan anses vara av övergripande karaktär ochgälla förhållandet regering--riksdag antar jag attden bör ställas till statsministern.Min nästa fråga är jag på det klara med skall riktastill fru finansministern. När ni inte gör det somriksdagen har begärt, är finansministern då bereddatt redovisa vad de 12 miljarder netto som tagitsupp i finansplanen består av? Skullefinansministern, för att vi skall kunna göra enordentlig beredning i finansutskottet och för attriksdagen skall kunna fatta ordentliga beslutbaserade på ett bra underlag, vilja redovisa förkammaren hur mycket som finns på bruttosidanoch hur mycket som finns på nettosidan?Anf. 49 Finansminister ():Fru talman! Svaret på olikafrågor är att det pågår väldigtmycket arbete som gäller budgetredovisning,uppläggning av statsbudget och budgetarbetet iriksdagen. Det är lämpligt, tycker vi, att genomförastora förändringar i ett sammanhang. ArneKjörnsberg är inte omedveten om att det pågårdiskussion om en eventuell förändring frånbudgetår till kalenderår, i stället för mittemellanår.Själva hanteringen av budgetprocessen är föremålför diskussion inom i ett mycketvällovligt syfte, tycker jag, att klara ut den härberedningen och hanteringen av statsbudgeten påett för finanspolitiken och statsskulden mereffektivt sätt.Jag är inte beredd att redovisa enuppspjälkning av innehållet i den s.k. tuben. Detkommer att framgå successivt, allt eftersomregeringens förslag läggs fram, vad de olikaposterna innehåller. Men jag kan göra ArneKjörnsberg lycklig genom att säga att det förefallervara en relativt god gissning om man gör denbedömningen att det t.ex. finns medel reserveradeför olika arbetsmarknadspolitiska insatser.Anf. 50 ():Fru talman! Att det pågår utvecklingsarbete vadgäller budgetarbetet behöver finansministern intetala om för mig, för det vet jag. Det kan jag läsai finansplanen -- jag läser den nämligen. Men minavgörande fråga var: Varför anser inte regeringenatt det är viktigt vad inklusiveSocialdemokraterna, inte jag ellerSocialdemokraterna, har sagt i denna fråga.Jag får notera att finansministern inte är beredd attlämna de uppgifter som jag menar är viktiga. Närfinansministern för var ledamotav finansutskottet, tyckte dåvarande ledamoten avfinansutskottet att det var oerhörtviktigt att få redovisat vad den s.k. tuben innehöll.Men det kanske beror på vilket uppdrag man harom man tycker att det är viktigt eller inte.Anf. 51 Finansminister ():Fru talman! Det gläder mig mycket att ArneKjörnsberg läser finansplanen. Det finns mångakloka ord där som bör leda till att t.ex. traditionellasocialdemokratiska ekonomisk-politiska åsikterförpassas till historien.Det är mycket viktigt vad säger i frågaom uppläggningen av statsbudgeten och denekonomiska politiken. har framfört ettantal synpunkter, som jag anser bör behandlas i ettoch samma sammanhang. Det gäller bådebeskrivningen av vad som ingår i posten tuben,tillkommande utgifter, och redovisningen avinvesteringar på ett mera ändamålsenligt ochrättvisande sätt och naturligtvisbudgetuppläggningen över huvud taget.Som säkert vet finns det inombudgeten som ett slags utgiftsredovisning en radandra poster som är minusposter på inkomstsidan.Det pågår, vilket också framgår avbudgetpropositionen, ett utvecklingsarbete där föratt få en sammanhållen och mer rättvisandebeskrivning. Det är min bedömning att, medhänsyn till önskemål och inte minst detallmänna önskemålet från medborgarna om enrättvisande och bra beskrivning, flertalet sådanaförändringar bör genomföras i ett och sammasammanhang. Det underlättar förståelsen av deolika siffrorna.VårdnadsbidragetAnf. 52 ():Fru talman! , för snart två årsedan, hade jag och flera andra ledamöter en debattmed socialministern om vårdnadsbidraget. Hanavslutade sitt svar med att förutskicka att det tillhösten 1992 skulle komma ett förslag till riksdagen.Vi vet alla att vårdnadsbidraget tävlar med bron omlångbänk och egendomligheter i regeringen.Jag hade en interpellationsdebatt medfinansministern , för tvåmånader och . Det svar jag fick avfinansministern var:''Regeringen har för avsikt att i samband medbudgetpropositionen återkomma till riksdagenangående frågan om den återstående finansieringenav kostnaden för vårdnadsbidraget. ''Jag skulle vara utomordentligt tacksam omfinansministern kunde upplysa mig och kammarensledamöter om var i budgeten vi kan hitta detta. Vihar läst men inte kunnat finna någon uppgift omhur vårdnadsbidraget skall finansieras.Anf. 53 Finansminister ():Fru talman! Det är alldeles riktigt att det framgårav budgetpropositionen att pengar finnsredovisade, precis som jag beskrev , förett förslag till vårdnadsbidrag. Propositionen medsjälva sakförslaget till vårdnadsbidragetsutformning kommer till på datum somfinns angivet i propositionsförteckningen. Dåkommer också de enskilda posterna att redovisas.Det som framgår i budgetpropositionen är attmedel finns avsatta, vilket är det heltväsentliga.Anf. 54 ():Fru talman! Det är mycket svårt för oss att förståhur medel kan vara avsatta i en budget därunderskottet är långt över 200 miljarder kronor.Skall det vara en del i den ständigt ökandestatsskulden? Är det detta finansministern menarmed finansiering?Anf. 55 Finansminister ():Fru talman! Låt mig först påminna att statsskuldsökningen enligt budgetförslagetnu reduceras högst avsevärt, med över 50 miljarderkronor, till nästa budgetår.Birgitta reser en intressant fråga: Kan manöver huvud taget anse att några poster ärfinansierade när det finns ett så stort underskott?Lika väl som ifrågasättervårdnadsbidraget, inte på finansieringsgrunderutan av principiell ovilja mot föräldrarnas valfrihet,kan man naturligtvis fråga sig om hela den socialabudgeten, hela försvarsbudgeten ellerutbildningsbudgeten i någon mening är finansieradmed hänsyn till underskottet.Jag menar att man ständigt har två möjligheter.Man har en ambition, som vi fullföljer med storkraft, att minska statsskuldsökningen och gör så.Samtidigt vill vi göra förändringar isammansättningen av utgifterna, eftersom vi harandra värderingar än dem Socialdemokraternalämnade efter sig. Då ökar man på vissa poster ochminskar andra. Detta är en helt normal bådeekonomisk och politisk hantering.BarnpornografiAnf. 56 ():Fru talman! Jag vill vända mig till statsminister och fråga om det som allra mest upprörsvenska folket, nämligen rätten till innehav avbarnpornografiska alster. Vi är många som harkrävt en kriminalisering av innehavet. Jag vändermig till statsministern därför att det har kommit såmånga olika budskap från regeringen.Justitieminister har vid någratillfällen sagt att det inte kommer på tal att ändralagen. talade om ikammaren att man från regeringens sida övervägdeförändringar. Slutligen gråter statsrådet på första sidan av över attregeringen inte har åtgärdat detta.Då undrar jag: Vad är statsministerns ochregeringens bedömning i frågan? Kommer ni att setill att innehav av barnpornografiska alsterkriminaliseras? Tänker ni ta några initiativ elleravvakta att åtgärdar denna fråga?Anf. 57 Statsminister ():Fru talman! Regeringens inställning redovisades ikammaren av statsrådet i en mycket omfattande frågedebatt.Den återspeglades väl också i medierna.Det som vi har sett i olikamedierna är något av det vidrigaste som jag harsett. Det är sällan som jag inte kan se på TV. Dethär har varit något förfärande vidrigt. Den avskysom vi alla känner tror jag vi alla vill skall kommatill konkret uttryck i politisk handling och politiskabeslut. vet jag att grundlagsfrågor inte äralldeles enkla. Vi måste överväga dem relativtnoga. I i går framträdde t.ex. en av våraledande experter när det gällertryckfrihetslagstiftning och varnade för att manskulle gå för hastigt fram.Vi har mycket starka möjligheter att ingripa motvarje typ av försäljning, handel och distribution.Men vi saknar instrument att ingripa mot självainnehavet. Låt oss nu mycket noga pröva om viskall skaffa oss de instrumenten. Den prövningenskall regeringen göra. Finner vi att det finns skäl attgöra en grundlagsändring, är det min förhoppningatt den erforderliga majoriteten ikonstitutionsutskottet skall tillåta att ett förslagläggs fram, trots att den stipulerade tiden haröverskridits.Anf. 58 ():Fru talman! Ingen kan beskylla regeringen för attha gått för snabbt fram i den här frågan. Man harverkligen haft tid att fundera på den. Trots det haringet förslag kommit.Det finns personer som hävdar att det går att lösafrågan utan grundlagsändring. Grundlagen kanbara ändra på i dagens situation. Tänkerregeringen komma med ett förslag, om det ärmöjligt att gå fram utan grundlagsändring? Avser niatt göra det skyndsamt, så att frågan kan lösas såfort som möjligt?Anf. 59 Statsminister ():Fru talman! Enligt den information jag har är detinte möjligt att lösa detta utan grundlagsändring.Skulle vi komma fram till att en grundlagsändringskall föreslås, kan ett förslag föreläggas avregeringen till . Det fordrar dock att femsjättedelar av ledamötertillåter att vi lägger fram förslaget, eftersom denegentliga tidpunkten har passerats.Som säger togs den här frågan inteupp från regeringens sida när vi mycket utförligtdiskuterade grundlagsfrågorna . I dendelen sitter vi i samma moraliska situation somVänsterpartiet, Socialdemokraterna och Nydemokrati. När vi diskuteradegrundlagsändringarna togs det inte av någon uppatt man skulle göra denna ändring.