prot · GH0998 · 1994-04-28 00:00:00 — Om jag förstått det rätt gäller fördem som har sökt nu och som kommer in från den1 juni fortfarande det gamla systemet.För övrigt har vi senast i utskottet kommitöverens om att vuxenutbildningen skall utredas. utredningen bör också YTH ingå.Jag skulle vilja säga något om reservation 8, somhandlar om basårsutbildningen. Det kan väl intevara så som ni socialdemokrater påstår attbasårsutbildningen i sig, som har funnits i sinnuvarande form , innebär fler problem än denlöser. Så har jag läst reservationen. Jag tycker medförlov sagt att jag inte riktigt förstår. Faktum är attbasåret har medfört att ett ökat antal ungamänniskor fått kompetens för att gå igenom enteknisk högre utbildning. Det har dessutominneburit att antalet flickor har ökat. Det är väländå positivt.Så har vi den gamla visan om ochJönköping. Reservationerna 9, 10, 11, 13 och 16 iolika delar handlar om den motvilja somSocialdemokraterna och Vänstern känner mot attfristående enskilda högskolor finns och att två harblivit stiftelsedrivna. Det är alltså en skillnad igrundsyn mellan oss som ingår i den borgerligaregeringen och socialdemokraterna. Vi anser attdet är bra att det finns olika huvudmän. Ni anserinte det. Där står vi. Vi tror att det är bra förutbildningarna i sig, det driver kvaliteten, det är braatt ungdomar får olika vägar att söka, det är bra kan gå olika vägar när det gäller självautbildningens organisation. Det viktiga är att denenskilda studenten inte skall behöva betala.Alla högskolor -- låt mig upprepa det -- fickerbjudandet om att bli stiftelser. Det var tre somsvarade. Två har blivit stiftelser. I demokratiskordning har frågan diskuterats internt av lärare ochstudenter. Det går inte att påstå att det är påtvingat,varken i eller i Chalmers.Fru talman! Jag vill avsluta med en kommentar omorganisationer för forum för kvinnliga forskare,som är ett hjärtebarn för utskottet. Trots det harsocialdemokraterna skrivit en reservation,reservation 12, och vill ha ännu mer pengar förforumorganisationer. Vi lever andra året i entreårsbudget. När vi fattade beslutet var vi allaöverens om att forumorganisationer skulle få merpengar, att pengarna skulle öronmärkas just för attstyrka den inställning som utskottet har tillforumorganisationer. De gör ett fantastiskt arbeteoch är på många sätt föregångare i attuppmärksamma kvinnors villkor i utbildning ochforskning. De har verkligen bidragit till ökadeinsikter om att en balans mellan könen är enkvalitet i sig och har synliggjort kvinnors insatser ivår tid och före oss.Till sist, fru talman, har jag skrivit att studenter ären bristvara. Fru talmannen tittar så strängt på migatt jag inte tänker utveckla detta, utan jag skallgöra det när vi behandlar proposition 177. Men vimåste vara medvetna om att studenter framöver,till , kommer att vara en bristvara. Detär inte fråga om att öka här och där, utan vi måstebehandla frågan ytterst seriöst.Anf. 182 () replik:Fru talman! Tvärsäkert säger attUHÄ inte hade kunnat hantera den utveckling somvi nu ser i den svenska högskolan. Själv är jag inteså tvärsäker som . Jag tror nog attkompetensen fanns inom UHÄ och att också ettbantat UHÄ hade kunnat ta hand om de frågor somhade blivit aktuella. Jag tror inte att det varnödvändigt att splittra det i två myndigheter.Margitta säger att det är fel när jag säger attdet har blivit dyrare. Det är inte jag som påstår det,utan den informationen har jag fått fråndepartementet. Samma information har MargittaEdgren fått här påHelgeandsholmen.Jag kritiserade studievägledare på högskolan för attde inte känner till vad allmän behörighet är. Nej,det är just det de inte visste. Det är hemskt om densom arbetar på kunskapens högborg inte vet vadhan eller hon inte vet, för då vet den inte särskiltmycket, för att travestera Sokrates.En ideologisk debatt kan vi ta i samband medfrågan om fonderna.Margitta talar sig varm för de friståendestiftelsehögskolorna. Hon säger att alla bleverbjudna att bli stiftelsehögskolor. Det kan hända,men det var ingen som hade bett om att få bli enstiftelsehögskola. Det hör också till bilden. Sedansäger att de är så bra, att de driverkvaliteten. Här är hon också tvärsäker. Driverkvaliteten -- gentemot vilka? Här återfinner vialltså den grunddiskussion som vi möter när dethandlar om privatskolorna på grundskole- ochgymnasieskolenivå. Det är som om de allmänneligahögskolorna -- jag kallar dem så, kanske är de''ofristående'' -- inte skulle präglas av ambitionenatt driva kvaliteten och kvalitativ utveckling i sinverksamhet. Det är ett märkligt resonemang.Anf. 183 ()replik:Fru talman! Jag skall börja med att yrka bifall tillutskottets hemställan i sin helhet.Jag är ledsen om uppfattar migsom tvärsäker. Jag sade att han drog för stora växlarnär han sade att UHÄ:s avskaffande är orsak tillden tilläggsbudget som har diskuterats och tillatt syokonsulenterna i högskolan inte vet vadallmän behörighet är. Såvitt jag vet har inteinnehållet i begreppet allmän behörighet ändrats.Allmän behörighet var allmän behörighet redantidigare. Vet inte syokonsulenterna vad det är, ärdet i alla fall inte något som följts av att UHÄ haravskaffats.Jag är helt övertygad att de människor somarbetade i UHÄ i huvudsak nu arbetar vid VHS,, ,. Jag kan inte förstå annat än väl har tagit vara på den kompetens som fannsinom UHÄ. Det har fått till följd att det ansvar somhögskolorna själva nu skall ta har gjorts väldigttydligt. har det alltid funnits någon påUHÄ som man kunde ringa till för att få besked omhur man skulle göra. måste man faktiskt tänkasjälv och ta det ansvar som följer av den nyahögskolelagen och högskoleförordningen. Sedanfinns det ett antal nya myndigheter som har ersattvissa delar av UHÄ och där man kan få visst stödoch råd, t.ex. VHS.Anf. 184 () replik:Fru talman! Jag ser fram emot den ideologiskadebatt vi skall ha med anledning av proposition 177.Jag ser fram emot att få höra hur dräktig regeringens högskolepolitik ärmed liberal ideologi.Anf. 185 ()replik:Fru talman! Jag skall med glädje ställa upp för den.Det finns självfallet inslag i högskolepolitiken somkanske hade sett annorlunda ut om Folkpartietliberalerna hade fått bestämma helt självt. I vissaavseenden är det en kompromiss. Politik är junågot annat än att bara prata, tycka och markera.Politik innebär ju att man också tvingas hantera enmassa ärenden som man kanske aldrig hade tänktsig, i alla fall inte på det sätt man trott. Politik äratt göra det man ibland måste göra. Det är ett svar,, så gott som något.Anf. 186 () replik:Fru talman! Apropå handikappade studentertalade om attityder, och att detgäller att förändra attityder. Det instämmer jaggärna i. Men möjligheten att kunna omfördelapengar innebär praktisk solidaritet, och detpåverkar attityder.När det gäller volymen i högskolorna ochresurserna att ta emot eleverna, dvs. lärare, lokalerosv., är det självfallet så att man måste klara av det.Men det finns skolor, särskilt mindre ochmedelstora högskolor, som signalerar att de anseratt de har dessa resurser, att de är kapabla att taemot fler studenter och också vill det. Jag tycker attjag argumenterade för att dessaskolor, åtminstone just , borde få göra det.Frågan om teknisk utbildning är oerhört väsentligför oss på flera olika sätt med tanke på framtiden.Det gäller att man har tillräckligtrekryteringsunderlag i ungdomar som väljer sådanutbildning, att man skapar möjligheter för vuxnaatt komplettera sina kunskaper på Komvux för attkunna söka tekniska utbildningar och att man harrätt attyder till naturvetenskaplig- och tekniskutbildning från barnsben.Från socialdemokratiskt håll har vi efterfrågat justen strategi för att kunna göra samlade insatser påalla tänkbara nivåer. Det skulle vi vilja se. Visocialdemokrater tror att det skulle vara bra förriksdagen att få diskutera frågan om rekryteringentill teknisk- och naturvetenskaplig utbildningutifrån ett samlat dokument. Då faller ocksåfrågorna om högre teknisk utbildning bättre påplats.Flera gånger har Socialdemokraterna, , skrivit att det kortsiktiga sättet att lösaproblemet med att det finns för få ingenjörer ochcivilingenjörer är att satsa på dem som harexamensrätten. Jag tror att vi skrev om det först,annars var det någon annan som kom på att skrivadet. Men det hindrar ju inte att man inför denlångsiktiga lösningen av problemen med volym,inriktning, kompetens i högre teknisk utbildningockså borde utreda frågan om en ny tekniskhögskola. Dessa två saker svär ju inte emotvarandra.Vad gäller den yrkestekniska utbildningen anser jagatt det är bra att de studenter som sökt och tagits ini år får behålla sin särskilda studiefinansiering. Menproblemet är vad man gör sedan. Framför alltundrar jag om det finns någon vilja till att gesignaler om att denna utbildning är värdefull ochkan och bör utvecklas. Flera högskolor umgås medsådana planer, men de behöver signaler om att detär bra.Anf. 187 ()replik:Fru talman! För att börja tala om de handikappadestudenterna inom högskolan upprepar jag det jagtidigare sade. Det finns inga signaler frånStockholms universitet, som fick den centralaposten som skulle räcka till eventuellt störreinvesteringar, att pengarna inte räcker. Behovetvad gäller den ekonomiska delen är tillgodosett.Den andra delen i detta komplex är att man slutarse handikappade studenter som problem till att sedem som möjligheter. Tanken att det är bra förhögskolan att vara tvungen att visa att man faktisktinte är en organisation enbart för fullt friska,kapabla människor som har alla sina sinnen i fulltbehåll, dvs. att de kan se, höra och gå själva, är bra.Det är bra att ungdomar med olika kapacitetblandas. Den attitydfrågan är mycket väsentligareän frågan om pengarna. Dessutom är inte pengarnaslut. Pengarna är dessutom inte huvudsaken i dennafråga.Vad gäller strategin för rekrytering verkar vi varaöverens om att den framtida möjligheten till enrekrytering är att rekrytera flickor. Där finnspotentialen, både när det gäller antal och när detgäller kapacitet. renskrapas beståndet avpojkar. De tas in på så låga betyg som 1,9, enligtden gamla betygsskalan, till teknisk högskola. Detkan inte vara vettigt om man låter flickorsom har 4,0, 4,3 osv. rinna mellan fingrarna. Manhar inte ens försökt få dessa flickor intresserade avden utbildning som finns inom de tekniska yrkena.Eftersom vi på lång sikt kommer att få brist påstudenter är det väl viktigt att försöka berätta dettaför flickorna, så att de söker sig till linjer som ledertill teknisk utbildning och inte automatiskt, somförsta alternativ i alla lägen, söker sig till detraditionella kvinnliga områdena, dvs. 188 () replik:Fru talman! Låt mig återkomma till frågan omrekryteringsstrategin. Jag instämmer gärna i att vibör hitta olika modeller för att få flickor att söka sigtill teknisk utbildning.Problemet är dock allmänt. Det gäller icke blott attflickor inte söker; det gör inte pojkar heller. På endel tekniskt inriktade program, exempelvisindustriprogrammet, är det förfärligt svårt att fyllakursplatserna. Det är varken pojkar eller flickorsom söker. Men det behövs ungdomar med dennakunskapsbakgrund från gymnasieskolan. Därförvill jag lyfta fram dessa saker och säga att visjälvfallet behöver agitera för flickor som söker. Jagvill se fyllda klasser med flickor i bl.a. matematisktoch naturvetenskapligt program samtindustriprogram. Men vi behöver över huvud tagetfler ungdomar med denna bakgrund. Och vi harinte fått någon sådan strategi. Visserligen har vilitet arbete hit och dit med Agenda 2000, mennågon samlad strategi som underlag för endiskussion i kammaren, fru talman, har vi inte fått.Anf. 189 ()replik:Fru talman! Jag kan egentligen inte förstå den litetnedlåtande attityden från socialdemokraternagentemot arbetet med Agenda 2000. Litet av detkunde spåras i tonläge.Det är en fantastisk möjlighet för mångaorganisationer på olika nivåer i att försökakonkretisera och tänka igenom hur framtidenkommer att gestalta sig sett ur deras perspektiv.Allt detta är en del i att försöka samla ihop enstrategi inför framtiden.Jag säger inte -- det gör säkert inteutbildningsminister heller -- att detta ärhela sanningen. Men det är en stor del när det gällermöjligheten att samla oss till en strategi förframtiden. I den strategin har YTH en plats, ochden skall också användas. Vuxna som har vissträning i att vara ute i arbetslivet, men som saknarde allra nyaste kunskaperna eller som, i dettasamhälle med ett oavbrutet lärande, behöver läraom, skall självfallet också kunna söka sig tillhögskolan. Det skall finnas ett utrymme för dem.Finansieringen för det har debatterats i dennakammare. Det har sagts att de inte skallsärbehandlas, vilket är en viss strategi. Om detsedan visar sig att detta inte håller är det mycketmöjligt att man får söka sig en annan väg att gå.Men det faktum att YTH är uppskattat och skallfinnas och utvecklas är vi helt säkra på.Anf. 190 ():Fru talman! Redan i den s.k. U 68 framhölls att enutbyggnad av högskoleutbildning på ett större antalorter borde bidra till en socialt och geografisktjämnare rekrytering till högre utbildning. Desocialdemokratiska regeringarna drog därefter uppriktlinjerna för en fortsatt utbyggnad avhögskoleutbildning utanför universitetsorterna.För många människor är närheten tillutbildningstillfällen en förutsättning för attåterkommande utbildning skall kunna bliverklighet.Centerpartiet har också drivit de mindreoch medelstora högskolornas sak. I en partimotion1987 krävde en strukturplan förhögskolans långsiktiga planering. De små ochmedelstora högskolorna får inte bli ett slagscollege-skolor, helt inriktade på korta utbildningarinom teknik, ekonomi och vård, hette det bl.a. iden motionen.Senare har också, liksomSocialdemokraterna, pläderat för att de mindre ochmedelstora högskolorna skulle förses med fastaforskningsresurser, bl.a. i syfte att förstärkaforskning av betydelse för den regionalautvecklingen.Samma år som framfördedetta krav om fasta forskningsresurser, krävdeModeraterna i en motion precis motsatsen,nämligen att de mindre och medelstorahögskolorna inte skulle ansvara för forskning, utanmera utvecklas till att bli regionalt betydelsefullaanordnare av yrkesinriktad högskoleutbildning,som borde vara riksrekryterad.Sedan tidigare utbildningspolitiker av regeringen utsågstill chef för har partiets stämma i debatten tillförmån för de mindre och medelstora högskolornamer eller mindre tystnat.Det förslag om kategoriklyvning mellanuniversiteten å ena sidan och de små ochmedelstora högskolorna å andra sidan, somutbildningsministern nu framför i envårproposition, är nästan identiskt medModeraternas ständiga motionskrav under 80-talet.Nu har , som då med rätta kritiserade dettamed college-skolor, tydligen gett upp motståndetoch är beredd att acceptera ett förslag som, om detgenomförs, innebär att möjligheterna till enkvalitativt god utbildning i hela landet undergrävs.Detta är djupt beklagligt. Det genomsyrar ocksådet betänkande som vi nu diskuterar att man intelängre är intresserad av att driva de här frågornafram till fasta forskningsresurser, vilket är mycketviktigt om vi skall kunna upprätthålla kompetensenoch likvärdigheten, när det gäller bådegrundutbildning och forskning på de mindre ochmedelstora högskolorna.Samtidigt som intar denna passiva hållninggentemot de mindre och medelstora högskolorna iallmänhet, gör man gemensam sak med övrigaborgerliga partier och ställer sig bakom ensärbehandling av två stiftelsehögskolor. Det är inteså, som beskriver det, att det är enskillnad i grundsyn. Det må vara att det till viss delkan vara en skillnad i grundsyn, men det härhandlar om att studenterna på alla högskolor skallha samma möjligheter, att det skall finnas insyn ochatt offentlighetsprincipen skall gälla fullt ut.Det är alltså särbehandlingen som vi reagerar mot,inte mot formen i sig -- den finns på andra håll.Stiftelser är ett mycket ålderdomligt begrepp, ochstiftelselagstiftningen är ålderdomlig, även om deni viss mån har moderniserats.Handelshögskolan i föreslås, trots attden har ekonomiskt starka externa finansiärer, i enstatsfinansiellt besvärlig situation, få enanslagshöjning från 27,4 till 51,8 miljoner. Vitycker att det är en orimlig höjning, bl.a. av destatsfinansiella skäl som jag har åberopat. Vi villbegränsa det nya anslaget till 31,8 miljoner.Handelshögskolan finansieras till avprivata intressen. Vi tycker att det är okej om manvill vara fristående. Vi har aldrig föreslagit någonannan form för , men det är irättvisans namn rimligt att de externa finansiärernaär med och betalar kalaset.Jag yrkar bifall till reservation 9.Högskolan i privatiserades genom atttilldelas 1,7 miljarder ur pensionsfonderna. Mantog alltså pengar från pensionsfonderna. Från vårsynpunkt är det ingen innovation. Det är att flyttapengar från konton som redan är ansträngda och attlägga dem på någonting annat. Budskapet dengången, -- det harutbildningsministern sagt här i kammaren -- var attavkastningen på medlen, genom aktiv börshandel,skulle räcka för att bygga upp fastaforskningsresurser.Nu säger regeringen att pengarna inte räcker. Deträckte alltså inte med 1,7 miljarder ipensionspengar och inte med avkastningen, ochtydligen har aktiviteten på börsen inte varittillräckligt hög. är det alltså skattepengar -- somdet enligt uppgift på andra områden är brist på --som skall täcka upp de här förstärkningarna. Manfår ju inte bara forskning utan också inrednings-och utrustningsbidrag för det här ändamålet.Vi tycker att detta är en orimlig särbehandling,bl.a. mot bakgrund av att andra mindre ochmedelstora högskolor har förvägrats fastaforskningsresurser. Det är denna motsägelse,denna särbehandling, som vi reagerar mot, intenågonting annat. Regeringen klarar alltså inte sinatidigare åtaganden och löften. Så sent som förraåret skulle regeringen, efter en kompromiss som viåstadkommit, återkomma med klart öronmärktafasta forskningsresurser. Man gjorde inte detta,men anser ändå att det för det speciella ändamåletJönköping plötsligt finns inte bara börs- ochpensionspengar utan också skattemedel. Det ärnågonting som får förklaranärmare.Jag yrkar bifall till reservation 10.Kvinnoforskning är en oerhört angelägen menhittills i alltför hög grad försummad del avforskningspolitiken. Vi tycker därför att motivenför att anvisa ytterligare 3 miljoner till fora förkvinnliga forskare är mycket starka. Vi är minstsagt förvånade över att utskottsmajoriteten, medMargitta , som i andra sammanhang är enstark förespråkare för ökad satsning påkvinnoforskning, kan gå emot denna rimligabegäran.Jag yrkar bifall till reservation 12.Fru talman! Låt mig slutligen något få kommenterareservation 15, i vilken vi uttrycker vårabetänkligheter mot att regeringen kräver att fådisponera en så stor summa som 222 miljonerkronor, utan att närmare redogöra för hur demedlen skall användas.Vår kritik mot den allt starkare politiseringen avutbildningspolitiken, med avlövning av opartiskaämbetsverk och med ökad betoning på mer ellermindre summariska beredningsarbeten inomUtbildningsdepartementets tillknäppta domäner,har fått ytterligare tyngd.Det vi säger i vår kritik, i vår motion och i vårreservation har vi nu fått belägg för -- i dessayttersta dagar, skulle jag vilja säga -- när regeringeni tilläggsproposition begär en anslagsökning på 20miljarder kronor för att få täckning för anslag somhar överskridits med . Detta är baraytterligare en bekräftelse på att vår kritik ärbefogad. Det bör alltså ges regeringen till känna attvi kräver att man talar om vart olika pengar ocholika medel går.Tidigare under frågestunden sadefinansministern att detta bara var ett smärreövertramp. Delar utskottsmajoriteten och MargittaEdgren uppfattningen att det inte har någonbetydelse att man inte specificerar medel och att detinte har någon betydelse att man överskrider anslagmed ?Anf. 191 ()replik:Fru talman! Jag skall ta en sak i sänder.Vi fick ett svar från departementet medförklaringar som vi ansåg oss vara nöjda med. Detfanns en mycket noggrann uppdelning av huranslaget skulle användas. Socialdemokraterna varinte nöjda med dessa förklaringar, men det är derasproblem.När det gäller det överskridande som vi harbehandlat har ni fått som ni har velat. Jag förstårinte varför hackar på mig nu.Utskottet har sagt att det finns förklaringar. övergång från det gamla systemet tillrambudgettekniken måste man självfalletnollställa. En av förklaringarna är att man har vantsig vid detta underskott och att det har vuxit underhela 80-talet. Till det kommer att vi självfallet intekan vara nöjda med detta. Jag kommer ihåg attLena sade det. Vi skall naturligtvisäven i vår reservation skriva om att vi kräverordning och reda i de ekonomiska redovisningarna.Bengt Silfverstrand hackade på . Jag ärledsen över att inte är här, menjag kan ändå säga att de mindre och medelstorahögskolorna under den borgerliga regeringens århar fått rejält med pengar. De har bl.a. fått pengartill forskningsstödjande åtgärder, nätverk ochsamarbete med näringslivet. De har fått ettengångsbelopp genom regionalpropositionen, ochdet var tänkt att de skulle få avkastning av de nyastiftelserna. Det handlar alltså om nästan 400miljoner.Detta skall jämföras med de tre tidigare budgetårennär högskolorna tillsammans fick 30 miljoner.Bengt Silfverstrand tar munnen väl full när detgäller detta.Vad vill Socialdemokraterna? Vill BengtSilfverstrand med detta ha sagt attSocialdemokraterna är för fasta forskningsresursertill samtliga högskolor? Hur skall det i så fallhanteras praktiskt, kvalitetsmässigt,organisatoriskt och ekonomiskt?Jag tycker att man skall ta ett steg i taget. Antaletkompetenta lärare skall öka allteftersomkompetensen ökas. Då får man en utveckling. Detvisar inte minst de magisterexamensrättigheter somflera av högskolorna har fått efter ansökan. Det ären väg att gå.Socialdemokraterna säger att de är beredda att gefasta forskningsresurser till alla nya regionalahögskolor. Det tror inte jag på.Anf. 192 ()replik:Fru talman! säger att hon är nöjdmed redovisningen. Det förutsätter att den somredovisar talar om vad som gäller och inte sägernågonting annat. Det håller inte att skylla storaöverskridanden på en övergång till ett nyttbudgetsystem.Det handlar faktiskt om en organisationsförändringmed en nedläggning av ett ämbetsverk. Det kan ioch för sig diskuteras. Vi var också positiva tilleffektiviseringar, men det har lett till ökadekostnader. Uppgifter som tidigare sköttes på ettopartiskt sätt och ett beredningsarbete som allatidigare hade insyn i sköts i departementet tillmycket höga informationskostnader. Det är mycketövertidsarbete och enorma konsultinsatser.Jag kan för att ge tyngd åt denna kritik, MargittaEdgren, berätta vad sade omorganisationsförändringen. Man ifrågasatteavvecklingen av UHÄ. såg bl.a. bakomdenna avveckling en strävan från regeringens sidaatt centralisera vissa beslutsfunktioner tillUtbildningsdepartementet.Denna centralisering måste väl ändå strida mot enliberal grundsyn, ?Jag svarar gärna på frågan om vad vi menar medfasta forskningsresurser. Självfallet drar vi inte allaöver en kam, och vi vill inte i ett enda svep gesamtliga högskolor fasta forskningsresurser. Detframgår klart och tydligt av våra motioner hur vi villbygga upp detta system. Först och främst vill vi attregeringen och den nuvarande riksdagsmajoritetenskall leva upp till det som vi kom överens om ,nämligen att man skall öronmärka pengar till fastaforskningsresurser -- det är ett ganska blygsamtkrav, handlar det om att successivt hitta former föratt bygga upp en organisation. Vi har klart ochtydligt sagt att det inte är lämpligt atthögskolestyrelsen gör detta. Det är heller inte braatt ha kvar dagens system. Det är oerhört stelbentoch gör det svårt att få ytterligare resurser tillhögskolorna.Att det fungerar är högskolan i ett bevispå. menar väl inte att högskolan iJönköping är den enda som skall ha fastaforskningsresurser och att de andra inte klararuppgiften? är ju liten, ochden har inte de rätta förutsättningarna. Dettatarvar verkligen en kommentar.Anf. 193 ()replik:Fru talman!