prot · GH0983 · 1994-03-30 00:00:00 — Jaghar nämligen en häst. Jag pratar bara i egen sak iett avseende. Jag pratar för skattebetalarna. Trav-och galoppsporten omsätter 18 miljarder kronor.Nu vill man beskatta hästägare som har en häst somgår med vinst. Det betyder att man på sin höjd fårin 5--. I denna 18-miljardersindustri jobbar omkring 60 000människor. Jag vet hur det är inom hästsporten.Allt färre människor satsar på att köpa hästar. Detbetyder att denna sport mer eller mindre kommeratt minska. Om den , mina damer och herrar ikammaren, minskar betyder det attdenna sport förlorar 1,8 miljarder i omsättning. Tilldetta kommer ett skattetryck på ungefär 50 %.Skattebetalarna förlorar 900 miljoner på detta.Men det är väl förnuftigt att förlora 900 miljoner iden enda ändan och i bästa fall få in 5 miljoner i denandra.Ja, jag talar i egen sak i den meningen att jag talarför skattebetalarna och väljarna. Jag talar inte förnågon annan.Till sist skulle jag vilja ta upp vårt särskildayttrande. Ny demokrati anser nämligen attLindbeckkommissionens förslag till åtgärder skallgenomföras. Det anser de flesta i denna kammare,men ingen driver frågan.Ny demokrati ställer sig bakomLindbeckkommissionens 113 punkter. Vi undrarvarför man inte kan driva dessa frågor i dennakammare. Man sätter till denna utredning, ochnästan alla tycker att den är bra, men ingen görnågonting.Herr talman! Ny demokrati står givetvis bakom alla9 reservationer, men jag nöjer mig med att yrkabifall till reservation 7 i mom. 10, reservation 8 imom. 11 och reservation 12 i mom. 17.Anf. 3 ():Herr talman! Dagens skattedebatt kommer att ståmellan två huvudalternativ. Regeringspartiernakommer att försvara sin politik mot kritiken frånSocialdemokraterna och . Det är endebatt där höger ställs mot vänster. Så har det oftavarit i skattepolitiken, men . För fyra årsedan gick rågångarna på ett annat sätt.Herr talman! , när jag satt på kammarenoch funderade på denna debatt, grep jag ett fyra årgammalt betänkande i bokhyllan. Det var ettgammalt, tummat och slitet exemplar avbetänkande 1989/90:SkU30 om århundradetsskattereform. Detta betänkande är bara fyra årgammalt. Det ser ut som om det kunde vara 100 år.Så tummat är det.När man gör en omläsning, som jag gjorde i gårkväll, och jämför med dagens dokument,1993/94:SkU20, ser man att argumenten ochståndpunkterna har ändrats på oerhört mångapunkter.Herr talman! Alla har givetvis rätt att ändra sig.Politiker både kan och bör modifiera sinaståndpunkter i takt med ekonomiska och ävenpolitiska konjunkturer. Det är rimligt, men ett kravsom man kan ställa är att politikerna erkänner ochmotiverar sina nya ställningsstaganden.När det gäller principerna för skattereformen ärförändringarna så stora att det nästan är en absurdparadox att påpeka att , vid enstrikt saklig bedömning, tillhör ett av deriksdagspartier som står närmast skattereformen.Det beror inte på att vi har ändrat oss på så mångapunkter. I huvudsak har vi gjort somMagnus Uggla sjunger i radion ibland: Vi har ståttstilla. När hela kompaniet är på flykt kommer densom står stilla att närma sig frontlinjen. Så blir detnaturligtvis.Herr talman! Vi vägrar fortfarande att se imarginalskatt som en gräns som inte fåröverskridas. Därför föreslår vi att skatten höjs till25 % för inkomster över brytpunkten. stårVänsterpartiet och Socialdemokraterna enade pådenna punkt. I det här fallet är detSocialdemokraterna som har ändrat sig. Det tyckerjag är bra.Vänsterpartiet går sedan längre, precis som vigjorde 1990, och säger att det bör finnas en högreskatt för riktigt höga inkomster. Vi föreslår därförfortfarande ett nytt skatteskikt för inkomster över300 000 kr.För dessa förslag kommer vi att få kritik.Regeringen kommer att säga att sådana förslagökar skattekilarna och att inte bör hadramatiskt högre marginalskatter än omvärlden påarbetsinkomster. Regeringen har rätt.Jag anser att det ligger en hel del i den kritiken.Bl.a. därför har vi i modifierat våraståndpunkter . Då krävde vi istatlig skatt på inkomster . I dagsäger vi . Det är en betydande minskning, menfortfarande skulle en sådan skatteskärpning ge 6miljarder i ökade intäkter.För detta och våra andra förslag till skattehöjningarhar jag många argument, bl.a. 172 000 miljonerkronor -- 172 miljarder. Det är detbudgetunderskott som anges i årets finansplan.1990 hade statsfinanser balans. 1994 ärordet obalans en mycket kraftig underdrift.Herr talman! Det är sant att marginalskattsom vi föreslår gör att kommer påinternationell toppnivå när det gäller att ha högstamarginalskatten. Men andra länder i deninternationella ekonomin klarar den nivån.Detta fick vi i skatteutskottet lära oss när vi i höstasgjorde ett besök i . Då träffade viKristdemokraterna, som var regeringsbärare, ifinansutskottet. Där sades det: Visst vill man sänkaskatten -- man hade som högstamarginalskatt. Men det var svårt eftersom manhade mycket stora underskott. Man tog ett ansvar,inte för vissa väljargrupper utan för helheten. Meni var å andra sidan inteett stödparti till den holländska högern, och däriligger ju en skillnad.Herr talman! Ett onödigt högt skattetryck skallnaturligtvis undvikas. Men om jag personligentvingas välja mellan att betala världens högstamarginalskatt och att sända världens snabbastökande statsskuld till mina barn, då väljer jag attbetala skatt. Jag tycker inte att det är roligt. Menallt som är ansvarsfullt är inte roligt.1990 varnade jag i kammardebatten för enfinansiering av skattereformen med dynamiskaeffekter. 1990 sade jag till och BoLundgren, som är statsråd, att det inte finnsnågot perpetuum mobile i mekaniken och inteheller några självfinansierade skattesänkningar ipolitiken. Då menade representanter för fyrapartier att jag hade fel. önskar jag att jag hadehaft fel 1990. Det hade varit bra om jag hade haftfel.1990 accepterade vi i Vänstern de andra partiernasbud om en sänkning av företagsskatten till 30 %.Jag, och uppenbarligen också Socialdemokraterna,står fast vid det budet. Andra parter har ändrat sig.1990 acceperade vi i Vänstern att den högstaskatten på kapitalinkomster sänktes från till30 %. Det gjorde vi i utbyte mot att allakapitalinkomster i princip skulle beskattas med30 %. Jag, och uppenbarligen ocksåSocialdemokraterna, står fast vid det budet. Andraparter har uppenbarligen ändrat sig.Herr talman! Det finns radikala röster som säger attskattereformen borde rivas upp. I det kravet liggerberättigad kritik mot sneda fördelningseffekter ochmot den underfinansiering som ökatbudgetunderskotten. I sak är det dock ett omöjligtkrav. Man kan ju inte riva upp något som efter fyraårs bruk är så trasigt som århundradetsskattereform är.I dag gäller det att restaurera reformen. Pådet området har den moderatledda politiken gjortstörst skada. Det är också möjligt att påbörja denrestaureringen . I reservation nr 1från Socialdemokraterna finns det riktlinjer för ettsådant projekt. Vi i yrkar bifall tillden reservationen.När jag återtar mitt arbete iskatteutskottet -- en del önskar kanske att jag inteskall göra det, men jag ämnar ändå göra det --tänker jag inte nöja mig med att restaurera det somhar rivits ner. I stället vill jag delta i arbetet för attskapa något nytt och bättre.I vår motion Sk352 redovisar vi i Vänsterpartietriktlinjer för hur en solidarisk skattepolitik skallmedverka till att förutsättningar skapas för enekologiskt uthållig utveckling.Våra förslag syftar till att skapa ett enkelt ochenhetligt skattesystem som kan åstadkomma bättrebalans i statsfinanserna och utjämna skillnader iinkomster och förmögenhetsfördelning.Herr talman! Statsrådet och från skall nu lyssna nogaså att vi slipper ha en debatt om det som vi äröverens om. Det går nämligen inte att genomskattehöjningar skapa balans i statens finanser. BoLundgren och jag är överens om detta, och HarryStaaf håller alldeles säkert också med. Därmed harvi rett ut den saken.Men jag går vidare. För att nå målet om balans istatens finanser krävs det besparingar, ochfortfarande är vi överens. Det krävs också framförallt ekonomisk tillväxt. Vi är också här överens. Nuhar vi alltså hittat tre områden där vi är överens.Men så har jag ytterligare något att säga. Det gårnämligen inte heller att utan skattehöjningar nåmålet om balans i statens ekonomi. Det är i detavseendet som vi skiljer oss från varandra. Men jaghar rätt och ni fel, för det här vet jag och det här vetockså alla som har studerat frågan. Men alla vågarinte, eller vill inte, erkänna denna sanning. Fråganär nämligen inte om utan hur skatteskärpningarskall läggas ut.Vi i säger att det blir snedafördelningseffekter om skattehöjningar läggs utsom massiva höjningar av egenavgifterna. Därkritiserar vi såväl somSocialdemokraterna. Vi föredrar då höjd skatt påinkomster. Därför vill vi behållaförmögenhetsskatten.Vi i vet att skatteuttaget är högt iSverige. Därför bör man inte höja de skatter somredan är höga, utan i så fall skall de skatter höjassom internationellt sett är låga. Det är en oerhörtrimlig utgångspunkt. Därför bör främst skatten påkapitalinkomster höjas. Detta ligger i linje mednyligen publicerade utredningsrapporter frånOECD.Herr talman! Alla här i kammaren är i ord överensom att arbetslösheten är ett avgörandesamhällsproblem. månar om att viockså i handling tar fasta på detta. Därför vill vi iVänsterpartiet försöka sänka skattenpå arbete. Det kan finansieras genom ökad skatt påenergi och sådan produktion och konsumtion sompåverkar miljön negativt.Sedan har jag en förhoppning om att minamotdebattörer på den borgerliga sidan, t.ex. HarryStaaf, snart tar till sig en nyliberal tes som jagförstår och uppskattar. Tesen är enkel: Det finnsinget sådant som en gratis lunch.Jag tror inte att jag är en större humanist än HarryStaaf, utan jag tror att känner likamycket som jag gör för de sjuka, för barnen, förskolungdomen och för de gamla. Men handling ochtanke bör vara ett. Trots att vi kan ha olikaideologiska önskningar om verkligheten är det ettfaktum att det är kommuner som bedrivermerparten av sjukvården, barnomsorgen, skolornaoch åldringsvården.Kommunerna har ont om pengar, och med mindrepengar drar de ner på sina satsningar. Redan har 100 000 anställda tvingats gå.Ytterligare 65 000 anställda väntas gå. Det här ärbeklagligt för dem som blir arbetslösa. Men ännubeklagligare är det för dem som blir utan hjälp närde friställda inte jobbar utan lever påarbetslöshetsunderstöd. De får ju betalt för att låtabli att vårda, för att låta bli att undervisa, för att låtabli att fostra barn och för att låta bli att ge de äldreomsorg. För detta får de alltså betalt av staten.Detta innebär inte några besparingar för staten,utan det ökar bara underskotten.Det är ett faktum, , att man när dennaregering tillträde beslöt att dra in 7,5 miljarder frånkommunsektorn. Vi i föreslår attkommunsektorn förstärks med 5 miljarder genomslopat grundavdrag över brytpunkten.Det är märkligt att den borgerliga regeringen -- jagförutsätter att och Kristdemokraternaåtminstone har ett visst inflytande där -- inte kandriva igenom detta. Det här skulle ju inte ensinnebära en höjning av marginalskatten överFolkpartiets och heliga gräns om50 %.Lika märkligt är det att inte hellerSocialdemokraterna stöder detta förslag. De tar juofta upp frågan om krisen ute i kommunerna.Tvärtom föreslår Socialdemokraterna en höjningav grundavdraget, och därmed tapparkommunerna ännu mera pengar.Nu säger att man skallkompensera här. Jo, men skillnaden är 1 miljardnär det gäller den kompensation somSocialdemokraterna antyder i sin motion.I de flesta fall förstår jag hur mina motståndareresonerar. I fallet med grundavdraget ochkommunerna har jag problem. Kanske kan AnitaJohansson och förklara för mig.Herr talman! Jag vill yrka bifall till reservationen 1under mom. 1. Jag vill dessutom yrka bifall tillVänsterpartiets meningsyttring under mom. 2. Förövrigt ställer jag mig bakom alla Vänsterpartietsställningstaganden i meningsyttringen, men för attkorta ned voteringsomgången yrkar jag inte bifall.Anf. 4 () replik:Herr talman! Det är alltid lika fascinerande attlyssna på . Jag kan bara konstateraatt även stod still, och han var intesärskilt begåvad, . Men jag kanändå ana att är på väg att närma sigden stora skattereformen som och vi varöverens om. Det har skett en viss tillnyktring iVänsterpartiet när det gäller skattepolitiken.När det gäller kommunerna och grundavdragettycker jag att skall läsa vårekonomisk-politiska motion. Vi har andra förslagdär som kompenserar kommunerna. Så har visocialdemokrater alltid agerat när det gällerkommunerna.Om jag läser noga i betänkandet och tittar närmarepå vad det skulle innebära om gick igenom -- att grundavdragetskulle trappas ned för inkomster --finner jag att det skulle drabba stora grupper. Detkanske vi kan vara överens om.Anf. 5 () replik:Herr talman! När jag funderade på om jag skullesäga detta tänkte jag på den motrepliken. Men detär replik, , inteSocialdemokraternas.Sven stod still. Men ibland är det riktigt attstå still och göra sin plikt för de intressen manförsvarar. Han kan anses mindre begåvad, menäven de kloka gör uppenbarligen stora misstag. Detvar de kloka som ställde till medbankkrisen. Det var de kloka som ledde oss framtill massarbetslösheten. är gråsten och SvenDufva att föredra framför de klokas styre. Det ärdet som är demokratins grundidé.Till sakdebatten, . Grundavdragetger 4,8 miljarder i förstärkning, varav 3,2 miljarderkommer från inkomster om året.En inkomsttagare som har får enskatteskärpning på , alltså imånaden. Att betala när mantjänar för att ge 5 miljarder tilläldrevården, skolan, barnomsorgen ochsjukvården tror jag att de här löntagargruppernaställer upp på. Men det kan man ha skilda meningarom. Det är min bedömning.Socialdemokraterna har inte anvisat mer pengar tillkommunerna i sin motion, enligt . Vihade en finansdebatt för någon vecka sedan. sade: Nej, vi har inte anslagit mer pengartill kommunerna. har en annanuppfattning. Ni får väl reda ut det internt. trorjag att ni kommer fram till, kanske tack vara AnitaJohanssons påtryckningsarbete, att man bör anvisamer pengar till kommunerna. Jag är bara tacksamoch glad för det. Men det vi nu borde göra, AnitaJohansson, är att stå på enad front och kräva attkommunerna skall ha mer pengar. Det är denposition som Socialdemokraterna ochVänsterpartiet borde inta och inte gräla på den härpunkten.Anf. 6 () replik:Herr talman! Det är ju bra att Vänstern står still häri . I rör den verkligen på sig överallt.Jag tror att vi är överens om grundfilosofin förkommunerna, . Vi har i vårmotion -- det vidhåller jag -- många konkretaförslag som handlar om att kommunerna ilågkonjunkturen, med den rådande högaarbetslösheten, inte skall sparka stora gruppermänniskor. Det har vi konkreta förslag på. Läsnoga vår stora ekonomisk-politiska motion!Anf. 7 () replik:Herr talman! Det är riktigt att man på vissa ställeni motionen talar om att man skall driva en aktivarbetsmarknadspolitik. Det är en av mina storapoänger att kommunerna inte har tillfälliga svackori sin ekonomi. De har strukturella och uthålligaekonomiska problem som vi genom att tillskjuta 5miljarder kronor vill hjälpa till att lösa. De 5miljarderna kommer att behövas om kommunernaskall kunna upprätthålla sin servicenivå under 90-talet.Ni har delvis föreslagit arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Det har många ekonomer kritiserat. Detblir snedvridningar i kommunernas ekonomi. Mantvingar bort människor från ordinarie anställningartill tillfälliga beredskapsarbeten. Det skapar ingentrygghet. Det leder till effektivitetsförluster iproduktionen, i servicen och i omsorgen. Alla somhar jobbat i kommunerna vet att det är bättre attha ordinarie personal som utför arbetet än tillfälligaberedskapsanställda.Anf. 8 (nyd) replik:Herr talman! Jag skall fatta mig kort i mittreplikskifte.Lars talade sig varm för skattereformenoch sade att man bör hålla fast vid den. Samtidigtvill höja marginalskatterna. Detförstår jag inte riktigt. sägerockså att det inte är bra om man höjermarginalskatterna för mycket.Man vill dessutom spara i budgeten för att fåbalans. Det är precis vad Ny demokrati säger. Menjag skulle vilja fråga: Om talar sigvarm för den skattereform som genomfördes,varför skall han gå ifrån den så kraftigt när detgäller marginalskattehöjningarna?Anf. 9 () replik:Herr talman! Jag talar mig inte varm förskattereformen. Jag konstaterar faktum. Eftersomandra krafter har rört sig med stor hastighet frånden, står vi i sak mycket närmare den . Mendet var en annan sak. Jag kritiserar fortfarandeskattereformen på väsentliga punkter. Vi driverfortfarande linjen att vi behöver ha en högstamarginalskatt som är högre än . Det finns tvåskäl för detta. Det ena är helt enkelt underskottet.Det andra skälet är fördelningspolitiken.Detta ger naturligtvis vissa skattekilar. Men det gåratt rent teoretiskt vända på argumentet. Omskattekilen ökar måste jag arbeta mer för att få inoförändrade inkomster. Det finns olika teoretiskaantaganden. Men jag tror att de flesta människorfaktiskt arbetar utifrån det man har att utföra på sinarbetsplats. Det är det som är det avgörande, inteom den formella skattesatsen på toppen är si ellerså stor. Om det kan vi göra olika bedömningar. Mendet är min tro att läkaren inte arbetar mindre ommarginalskatten på inkomsterna är60 % än om den är . Vi kan göra skildabedömningar där, men de vetenskapligaundersökningar som har gjorts har inte styrktsambandet att man skulle jobba mer ommarginalskatten sänks. Det finns inga sådanaentydiga undersökningar.Anf. 10 (nyd) replik:Herr talman! De flesta ekonomer runt om ivärlden, även de som utformat ,är tämligen överens om att höjda marginalskatterpå sikt ger en hämmande effekt på ekonomin i ettland. Tydligen håller inte med omdet.Jag känner faktiskt en del läkare. De två tre styckensom jag har talat med om detta sade faktiskt att närdet är höga marginalskatter tar de hellre ledigt. Vadgör de under sin ledighet? Jo, de målar huset, sätterupp vägguttag och gör sådana saker som deegentligen inte kan göra. Men de gör dem ändå; demålar, byter fönster och gör allting sådant. De tarjobben från professionella yrkesgrupper. Det lederbara till att vi får högre arbetslöshet. Högamarginalskatter leder till minskade intäkter förstaten. Visst blir det en sådan effekt, LarsBäckström.Anf. 11 () replik:Herr talman! Om formuleringen är ''för höga''marginalskatter blir effekten negativ. Det är alldelskorrekt. Med den formuleringen har man alltidrätt. För höga marginalskatter ger den här effekten.Jag anser att i marginalskatt för taxeradeinkomster på 300 000 inte är för högt. Man skallockså veta att den här personen vanligtvis har vissaavdrag som reducerar inkomsten. Det är intesamma 300 000 som utgör personensbruttoinkomst. Den kommer att ligga på enbetydligt högre nivå.Det skatteuttaget kan man bära. Vi har faktisktfinansiella problem i det här landet. Vi måste höjaen hel del skatter. Vi måste få ökad tillväxt, vimåste göra besparingar. Då klarar man inte avunderskotten om man begränsar sig till de här tvåsakerna. Det krävs också skattehöjningar, det ärmin insikt. Jag vill att de läggs ut på olika sätt. Detär alldeles riktigt att jag hellre vill lägga dem påkapitalbeskattningen i , eftersom deninternationellt sett är låg.Jag föreslår vid inkomster på . Detger ungefär 6 miljarder. Som jag bedömer det fårdet räcka med det. Men underskotten är ju påuppemot 200 miljarder. Vi har en statsskuld omenligt kalkyler från förraåret kan närma sig 2 000 miljarder /98. Då fårvi ta in från många olika källor för att få nedunderskotten.Det är ren utopi, helt felaktiga tankar, att tro kan hämta in underskotten medorganisationsbidragens nedskärande. Man kanalltid minska på dem, men det är bara pinsamt atttro att man löser problemen enbart med den typenav marginella besparingar. Fler saker krävs:besparingar, tillväxt och skattehöjningar.Anf. 12 ():Herr talman! Jag ber först att få yrka bifall tillutskottets hemställan i SkU20. Betänkandetbehandlar 25 motioner med 53 yrkanden.Med anledning av en motion från skatteförhållandena för dagbarnvårdareföreslås ett tillkännagivande beträffande F-skattsedlar. I övrigt avstyrker utskottetmotionsyrkandena.Motionsyrkandena kan indelas i fem grupper.1. Nostalgiska tillbakablickar därsocialdemokraterna vill återgå till läget innan denegna regeringen gjorde förändringar.2. Nostalgiska tillbakablickar där andra vill göraförändringar i förra regeringens beslut.3. Nostalgiska tillbakablickar på frågor därnuvarande regering och riksdag vidtagitförändringar i strid med oppositionen.4. Framåtsyftande motioner med förslag som detligger en hel del i och där utredningsarbete pågår.Eftersom utredningsarbetet startats i syfte att fåfram ett bra beslutsunderlag, är det rimligt attmotionerna avstyrks i avvaktan på attberedningsarbetet blir färdigt.5. Motioner om frågor där regeringen har varit såsnabb att fatta beslut att motionärerna yrkar pånågot som regeringen redan har gjort.Herr talman! Jag yrkar avslag på desocialdemokratiska reservationerna 1 och 2, somAnita har yrkat bifall till. Jag yrkarockså avslag på de meningsyttringar som LarsBäckström framförde här.Anita har med utgångspunkt från desocialdemokratiska reservationerna pläderat intebara mot den nuvarande politiken utan också motde åtgärder som hennes eget parti iregeringsställning vidtog. Jag skall någotkommentera detta med utgångspunkt från desocialdemokratiska reservationerna, och jag skallge några exempel på en, som jag tycker,egendomlig retorik.Socialdemokraterna beskriver i reservation 1regeringens ambitioner att öka det egna kapitalet iföretagen för att få fram stabila företag som kan ståstarka i kommande ekonomiska fluktuationer såhär:''Den borgerliga politiken drivs av föreställningenatt skattesänkningar för passiva kapitalinkomsterskall leda till ökad ekonomisk aktivitet. ''Det är närmast spilleffekter av att man vill ha enordentlig näringspolitik.Anita var rädd för att det här skulle ledatill ett tvåtredjedelssamhälle. Är det inte så, AnitaJohansson, att den nuvarande regeringen försökeratt avveckla delar av det trefjärdedelssamhälle somfinns? av dem som behöver enarbetslöshetsförsäkring har inte den sedan tidigare.I och med att man har infört en obligatoriskarbetslöshetsförsäkring får alla den.På barnomsorgsområdet är det likadant. Där är dettvå tredjedelar som får samhällets stöd. Där villregeringen medverka till att alla skall få det.Ett annat exempel på den här retoriken är att närregeringen försöker skapa en rimlig balans mellanoffentlig och privat konsumtion beskrivs detta avAnita som att regeringen har en entydigtnegativ syn på skatterna.När jag i min ungdom bar vatten -- vi hade ganskalångt till brunnen -- bar jag vattnet med ok. Detgick mycket bättre att bära när jag hade ungefärsamma vikt i båda hinkarna. På samma sätt behövsdet en balans mellan den privata och den offentligasektorn i samhället om samhället skall fungera.Socialdemokraterna försöker i reservationenframstå som de verkligen goda människorna. Jagciterar ur den socialdemokratiska reservationen:''Det behövs en offentlig sektor som svarar förväsentliga samhällsfunktioner, för investeringar iden gemensamma infrastrukturen och för generellatrygghetssystem.'' Men detta är ju inte, AnitaJohansson, någon skiljefråga! Jag är säker på attAnita inte kan räkna upp femriksdagsledamöter som skulle stå emot dessasynpunkter.Visst finns det väl en gräns där marginalskatternafår negativa konsekvenser. Varför sänkte annarssocialdemokraterna marginalskatterna under sinsenaste regeringsperiod från 1983 till ca 50 %1991? Var det för att gynna höginkomsttagarna,eller var det därför att man ansåg att högamarginalskatter är skadliga för den ekonomiskautvecklingen?Det har tillsatts en kommitté för utvärdering avskattereformen. Det framskymtar i desocialdemokratiska reservationerna att denkomittén tydligen inte arbetat riktigt ordentligt.Man vill ge kommittén en uppmaning att påskyndasitt arbete.Nu vet exakt hur kommittén hararbetat eftersom hon själv är ledamot av den. har aviserat att den skall ge sinslutrapport .