prot · GH0998 · 1994-04-28 00:00:00 — Jag bad om en nöjaktig förklaring tilldet som reservation 15 handlar om.När det gäller uttalande om centraliseringvill jag säga att vi inte har centraliserat. Vi hardecentraliserat en stor del av ansvaret ochbefogenheterna till högskolorna själva. Från mångahåll har det vittnats om att det har inneburit envitalisering, ett engagemang, en omstruktureringoch ett arbete som såväl studenter som lärare ochadministratörer har deltagit i, inte minst på de nyahögskolorna. Detta har varit någonting helt nytt.Detta är inte en centralisering, men varjedecentralisering av detta slag kräver också att mancentralt håller i vissa saker oerhört hårt. Annarsglider hela systemet ur händerna. Man hardecentraliserat, men vissa funktioner behållscentralt. Det finns funktioner som måste finnascentralt. Genom vidgadebetydelse har frågan om kvalitén kommit att blinågot som man vill hålla hårt i på centralt håll.Bengt Silfverstrands anförande förvånade migmycket. Jag har faktiskt uppfattat att ni liksom vihar haft en realistisk inställning till fastaforskningsresurser på de nya högskolorna. Medökad kompetens skall högskolorna successivt fåmer möjligheter att bedriva forskning med egetansvar. Jag har uppfattat det så, men jag uppfattadeinte att sade så här i kväll.Man forskar på de nya högskolorna. Det är bara detatt man är knuten till en fakultet vid ett universitet.Men forskning bedrivs, som sagt. På många håll ärden också mycket bra.Högskolan i är en nagel i ögat. Jagtycker att vi skall se positivt på den högskolan. Detär en liten högskola mitt i som har bestämtsig för att göra någonting annat än vad alla andratycker. Man går mot strömmen, medan andra sägeratt det inte kommer att fungera. Högskolan iJönköping kommer att klara av detta.I ett övergångsskede har högskolan fått ettengångsbelopp på 10 miljoner så att den kan blitillräckligt utrustad för att bygga enforskarorganisation. Det kan inte vara såupprörande att man går i taket.Det är rättvist att denna kämpande lilla högskola nufår möjlighet att visa att den klarar av detta.Anf. 194 ()replik:Fru talman! Nej, , det är inte pånågot sätt upprörande. Den beteckningen har vialdrig använt.Jag har ställt en rak fråga till . Jaghar frågat varför skulle få fastaforskningsresurser, som t.ex. harblivit förnekad resurser. Vi har också framställtkrav i motioner om ökade anslag till forskning iLuleå som den borgerliga riksdagsmajoriteten haryrkat avslag på. Vi kräver, ,likvärdig behandling. Det är det enda vi har krävt.Ingenting annat. Med andra ord är intepå något sätt en nagel i ögat. Men även andrahögskolor är också kvalificerade. En näraliggandehögskola som har byggt upp en kvalificeradekonomisk utbildning har inte fått sammamöjligheter. Regeringen bedriver alltså enorättfärdig politik på området.Vidare var det frågan om decentralisering. Det äringenting som introducerades med tillkomsten avfyrpartiregeringen. Låt mig bara erinra om vissautredningar, Grundbulten m.m. Det var vidareförslagen om en förenklad högskolelag ochhögskoleförordning. Initiativen till förslagen komfrån den socialdemokratiska regeringen. På depunkterna är vi överens.Det är väl rimligt att vi kritiserar konkreta exempelnär vi ser vad en alltför hafsig, snabb, oövervägdoch oplanerad avveckling av centrala ämbetsverkleder till -- även när en aktad internationellorganisation bekräftar att det inte var sågenomtänkt. När slöseriets politiska ekonomi pådetta sätt har drabbat ,måste vi från utskottets sida reagera. Det borde vivara överens om.Jag vill ställa en fråga på ett annat områdetill för att få en kommentar och enprecisering. Jag tycker att det är positivt att vienades om att de tre nationella mindreforskningsanläggningarna skulle få sina pengar. Viär tacksamma för att det socialdemokratiskaförslaget har lett till att de tre berördaforskningslaboratorierna skall få fortsätta attarbeta i oförminskad omfattning även efter den 1juni 1994. Vi beställde förslag ikompletteringspropositionen. säger regeringenatt det har i särskild ordning anvisats erforderligamedel till nationella anläggningar för budgetåret1994/95. Det är viktigt att få veta när beskedetkommer och vidare om det kommer att blitillräckliga medel för att fortsätta i oförminskadomfattning?Anf. 195 ():Fru talman! Låt oss stimulera tekniskt intresse. Låtoss stimulera tekniska studier. Låt oss inrätta en nysjätte teknisk högskola i . Detta är enönskan från oss socialdemokrater i Västmanland.Idéerna om en utredning kring en nyetablering finnsockså i den socialdemokratiska partimotionen.I finns lokaler tillgängliga. De kanförhyras med i stort sett sex månaders varsel. Deligger inte långt från de byggnader som håller på attuppföras för . En högskolaskulle ge stimulans och engagemang, och jag troratt behöver denna nya högskola.Vidare var det frågan om innehållet. Västeråsligger ju i det geografiska centret av Mälardalen.Här finns kommunikationer. Här finnsinternationell teknisk industri. Här finns, som jagnämnde tidigare, intresse och engagemang.Men då frågar någon om det finns studenter. Jagskulle vilja vända på frågan. Inte får vi stimulansfrån den sittande regeringen. Vi upplever tvärtomatt tekniska studier motverkas.Det var nedslående att läsa brevet från destuderande på den yrkestekniska utbildningen. Därframgår det att de anser att om deras möjlighetertill studier slopas på grund av det dråpslag som skall''klubbas'' igenom enligt SfU:s betänkande 13,kommer av de studerande att lämnautbildningen. Det är inget besked som möts medglädje av industrin i med omnejd.Reftec -- teknologer i samverkan --engagerar 25 000 studenter. Reftec skriver till ossmed anledning av regeringens proposition omstudiemedel: ''Sammantaget riskerar förslaget attminska gymnasieelevernas vilja att söka sig tillhögre teknisk utbildning.'' Reftec förklarar att''studenter undviker svåra utbildningar för attminska sitt ekonomiska risktagande''.Vi vill inte att det tekniska studieintresset skallförhindras. Vi vill inrätta en sjätte teknisk högskolai . Men dessutom vill vi ge möjligheter tillatt stimulera det tekniska intresset . I envändande konjunktur kommer näringslivet attefterfråga välutbildade tekniker. Om det skallkomma fler kvinnor till denna bransch,måste intresseväckande åtgärder för flickor tasfram redan i förskoleåldern.Då kommer jag över till frågan om möjlighet tillexaminationsrätt för en barn- ochungdomspedagogisk utbildning vid . Vi skulle gärna se att Mälardalenshögskola utbildade barnomsorgspersonal medkompetens att stimulera och utveckla barnstekniska intresse. Barn och ungdomar behöver nyaupplevelser för att bli motiverade för tekniskastudier.Det känns litet märkligt att lyssna till diskussionenom decentralisering eller centralisering. MargittaEdgren säger att decentralisering har vitaliserat. Ja,visst kan det vara så att i vissa delar har dettastimulerat diskussionerna i högskolestyrelserna tillatt finna nya idéer. Men det känns också märkligtmed en nedlagd utbildning när det finnsen så oerhört stor efterfrågan på fortbildning. Barn-och ungdomspedagogiska institutionen skulle kunna ställa sinpersonal till förfogande och utbildabarnomsorgspersonal i nya idéer, nytänkande ochnya organisationsformer sombarnomsorgen utvecklas.Visst förstår jag också att vi inte kan utbildastudenter till arbetslöshet. Visst är det en annanpolitisk fråga att diskutera vilka möjligheter inombarnomsorgen det skall finnas i . Mennu finns det inte någon tillgång till fortbildning ellerutbildning på barnomsorgsområdet. Vi har ingamöjligheter att ta till vara det inarbetade samarbetemellan teknisk utbildning och barn- ochungdomspedagogisk utbildning som finns vidMälardalens högskola.Nya lokaler byggs på Gåsmyrevreten. Men numåste vi i högskolestyrelsen finna andra vägar,andra saker att placera in i de lokaler som vartänkta att använda för att utvidga ochvidareutveckla det tekniska intresset för barn pådet barn- och ungdomspedagogiska området.Inrätta en sjätte teknisk högskola i , menge också rätt att utfärdabarn- och ungdomspedagogisk examina. Gör detför framtiden. Gör det för det tekniska intresset,men gör det för en bra framtida utveckling avbarnomsorgen.Anf. 196 ():Fru talman! Jag kommer som skattepolitiker somdelvis objuden gäst till utbildningsutskottetsdebatt. Jag är något av en katt bland hermelinerna.Då får man vara extra artig. Jag jobbar mestadelsmed ekonomiska frågor och vill säga till er iutbildningsutskottet att det egentligen är ni som ärden viktigaste delen i ekonomin: Tillväxtsverige.All ekonomisk forskning är överens om att det intefinns någon viktigare enskild åtgärd för att skapaproduktivitet och uthållig tillväxt än utbildning.Därför är utbildningsutskottet ett tillväxtutskott.Därför är det kanske bra att vi lägger oss ivarandras utskottsdebatter. Kanske vi som arbetarmed ekonomi och skatter och ni som arbetar medutbildning borde delta i socialförsäkringsutskottetsdebatt när man planerar att skära nedutbildningsbidragen. Det kommer ju att skadatillväxten för de yrkestekniska utbildningarna. Detär mycket allvarligt. Naturligtvis är det enklastesättet att stärka produktiviteten att ge utbildning tilldem som redan står i produktionen. Det är justkärnan i YTH.Det är viktigt att stärka produktiviteten i det härlandet, särskilt på de områden som är sämst ställda.Ett sådant område, en industrikrisregion, finns iVästsverige, i det s.k. . Där är nuarbetslösheten, om vi ser till dem som står utanförarbetsmarknaden, av arbetskraften. Det ärett orimligt förhållande. Det är en region som harlåg andel högskoleutbildade. Där är det viktigt medYTH-utbildning. Det inser ni naturligtvis lika välsom jag. Då gäller det att skapa den. Det finnsmotioner som går i riktning att bygga uthögskolesatsning på YTH.Fru talman! När det gäller mom. 69 vill jag yrkabifall till motionen UB702 och därmed till UB614.Under mom. 70 vill jag yrka bifall till UB644 ochdärmed till UB728. Detta är motioner som kommeratt skapa det vi är överens om behövs.Nu har ni i utskottsmajoriteten inte kunnat gå sålångt ännu, men det kommer att gå i den riktningjag har talat om. Ni vet att det måste gå i denriktningen. Ni har skrivit i ert betänkande att detfinns problem. Ni skriver på sid.44 att man intebehöver fatta några särskilda beslut. Högskolan ifyrstadsområdet kan ju komma in med en ansökan.Ja, det kan den. Denna ansökan skall då regeringenbehandla. Då är det värdefullt om ställerupp bakom högskolan, för då vet högskolan att densnabbt skall komma in med ansökan och att manhar i ryggen, och då kommer ansökanockså att tillstyrkas.Margitta har talat om att man skall utvecklaYTH, och då är det naturligt att ställa sig bakomdessa motioner.Margitta säger tillsammans med utskottetsmajoritet också att vad som fordras mer än etttillstånd är att det kan inrymmas inommedelsramen. Det skall rymmas undertaket. Men, , ibland måste takhöjas. Det har denna kammare fått bevis på. Härhar man höjt tak för att det har varit nödvändigt.På samma sätt måste man höja taket för dennahögskola. Annars klarar sig inte den regionen.Margitta , ett statsråd sade till mig ien debatt att hela inte får bli somUddevalla. Nej, det får det inte bli. Därför måstevi ta itu med problemen. Om man nu påregeringssidan begriper att problemen är så djupa,då måste ni utbildningspolitiker satsa påproduktivitet och tillväxt medutbildningssatsningar. Därför bör ni i utskottet ochkammaren i övrigt ta fasta på motionen UB644 somsäger att vi skall höja taket för högskolan ifyrstadsområdet så att den kan klara av YTH. Detär ingen idé att komma in med en ansökan om detinte finns medel för att fullfölja satsningen.Det finns i denna motion en idé om att omfördelamedel mellan högskolorna, eller att ta medel urlöntagarfonderna. Jag har tidigare för mitt partisräkning sagt att löntagarfondspengarna helst bordein i pensionssystemet, men det är inte operativt. Nifrån regeringssidan är ju inne på att användapengarna till utbildning. Varför då inte användaden resursen för att skapa det som krävs?Det är svårt att argumentera mot detta. Jagförväntar mig inte att få motargument , menjag förväntar mig handling. Det finns telefoner ochpersonkontakter mellan ledandeutbildningspolitiker och . Jagförväntar mig framför allt det resultatet att ansökankommer in och att man vet att man kommer att fåde resurser som krävs.Det behövs, , och vi är ju överensi sak om satsningens nödvändighet och att det finnspengar till detta om viljan finns. Den finns väl, fårjag förutsätta.Jag begär inte mer än så . Vi borde välgemensamt kunna verka för att förverkliga detnödvändiga.Anf. 197 ():Fru talman! Eftersom jag tidigare klantade mig ochglömde en sak jag hade tänkt säga vill jag korttillägga det här.Det gäller tre smålaboratorier: detmiljöarkeologiska laboratoriet i samtlaboratorierna för keramisk forskning, och förvedanatomi och dendrokronologi i . Dessa treär bedömda som nationella resurser. Vi är iutskottet överens om att de därmed också skallfinansieras nationellt. Vi skrev i betänkandet att viförväntade oss pengar till dessa ikompletteringspropositionen. läste vi denoch fann att de inte finns med. Vi har bett om enförklaring, som jag vill föra vidare till kammren.Det handlar om att man enligt de regler som finnsinte kan ta upp anslag som gäller nästa budgetår ien kompletteringsproposition. Därför är saken intemed. Men det finns en liten anmärkning om attdetta kommer att finansieras i särskild ordning. Jaghar av departementet fått bekräftelse på attdet kommer ett särskilt regeringsbeslut om detta, såatt dessa laboratorier får medel till sin fortsattaverksamhet. Eftersom pengarna tar slut den sistajuni så kommer ett beslut , ienlighet med vad utskottet i all enighet har beställt.Anf. 198 ():Fru talman! Jag skall be att få yrka bifall också tillreservation 15, vilket jag tidigare förbisåg.Sedan vill jag understryka det sagtom de nationella anläggningarna. De är oerhörtbetydelsefulla.Jag har svårt att förstå regeringens motivering föratt inte kunna åstadkomma ett sådant anslag ikompletteringspropositionen, där det ju finns nyaanslag på andra områden.Men om jag tolkade rätt innebärdet sagda i alla fall att regeringen kommer med ettsärskilt beslut innan . Jag måste tolkadet så att man får ett besked att man kanfortsätta verksamheten efter den 1 juli.Det är nämligen så att pengarna räcker, somMargitta vet, bara till den sista juni.Eftersom kostnaderna i allt väsentligt är löner såmåste beskedet vara att verksamheten kan fortsättai samma omfattning som tidigare.På den punkten tycker jag man svävar på målet ikompletteringspropositionen, men jag tolkadeMargitta besked som ett ja.Anf. 199 ():Fru talman! Svaret på samtligafrågor är ja.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )20 § BordläggningAnmäldes och bordladesFörslag1993/94:RFK3 Förvaltningskontorets förslag omNordiska rådets svenska delegationMotionernamed anledning av prop. 1993/94:210 Särskildakonkurrensregler för lantbruket1993/94:N35 av och ()1993/94:N36 av och (-, nyd)1993/94:N37 av m.fl. (m)1993/94:N38 av och Jan-OlofFranzén (m)1993/94:N39 av ()1993/94:N40 av och (s, c)med anledning av prop. 1993/94:243 Försäljning avAB Tipstjänst till svenskt föreningsliv m.m.1993/94:Fi23 av ()1993/94:Fi24 av och ()1993/94:Fi25 av i (m)1993/94:Fi26 av m.fl. (v)1993/94:Fi27 av ()1993/94:Fi28 av m.fl. (s)1993/94:Fi29 av och ()21 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 27 april1993/94:142 av () tillsocialministern om barnens situation:Jag har under det gångnariksdagsåret tagit upp frågan om barnens situation.Jag har gjort detta eftersom det kommit inrapporter om hur barn drabbas av krisen; detökande antalet barn som behöver psykiatrisk hjälp,personalgrupper som går på knäna på grund avarbetsbelastningen, oron hos föräldrar osv.Socialstyrelsen har lagt fram sin slutrapport omhur kommunernas nedskärningar drabbar barnen.Nedskärningarna inom barnomsorgen är dubbelt såstora som nedskärningarna i övrig kommunalverksamhet. Barngrupperna utökas kraftigt med ibästa fall bibehållen personal. Jag har vid ett flertaltillfällen frågat om var gränsengår för en ''lagom'' barngrupp, men aldrig fått någotsvar. är barngrupper på 19--20 barn inteovanliga. Finns det fortfarande ingen övre gräns förvad regeringen anser vara en lämplig storlek påbarngrupper?I storstadskommunerna borde man satsa mest föratt motverka krisens effekter, men det är där mangått hårdast fram med omfattande och kraftiganedskärningar. Det jag kan utläsa avSocialstyrelsens rapport är att nedskärningarna letttill att många kommuner saknar möjligheter attuppnå det nationella mål som sattupp för barnomsorgen. Att göra så kraftiganedskärningar att målen med verksamheten intekan uppnås innebär i sin tur att regeringen inteheller följer . Dennakonvention -- som svenska regeringenundertecknat -- stadgar att barn och ungdomar skallvara prioriterade grupper. Undertecknandetinnebär en skyldighet för att till det ytterstaav sin förmåga anstränga sig att tillgodose vad somsägs i stadgan. Jag anser att regeringen klart brustiti denna sin förpliktelse.Jag har framfört tankar om en kommunakut urvilken pengar kunde tas för att slippanedskärningar inom barnomsorgen, och jag är nustärkt i min övertygelse att det behövs en sådanomedelbart.I en annan publicerad rapport frånSocialdepartementet, Statens roll inom vård ochomsorg, finns långtgående förslag om en helt nyinriktning där kommunernas roll skulle bli attproducera barnomsorg med staten som beställare.Exempelvis skulle föräldrar få någon sorts''rikskuponger'' att köpa sin barnomsorg för. Dettatorde knappast höja kvaliteten på barnomsorgen.Socialstyrelsen och överlämnadeden sin rapport om flyktingbarn tillregeringen. Mycket allvarliga brister gällandebarnens sociala och rättsliga skydd konstateras irapporten.Familjehemsutredningar beträffande ensammaflyktingbarn uppvisar svåra brister. Mångakommuner förordnar inte god man för de ensammaflyktingbarnen. Barns asylskäl och situation utredsnästan aldrig, trots vad som anges iutlänningslagens förarbeten. Enligt barnpsykiaternErling betraktas barnen som ett slagsbagage i myndigheternas ögon.De gömda flyktingbarnens situation är i många fallmardrömslik. kommer åtskilliga av dem att fåuppehållstillstånd med stöd av den nyaregeringsförordningen. Men alla gömda barnomfattas inte, och om den nuvarande mycket hårdatillämpningen av flyktingkonventionen ochutlänningslagens skyddsbestämmelser fortsätterkommer självfallet många fler barn tvingas underjorden.Mina frågor till socialministern är:1. Vad kommer regeringen att göra för att dekommunala nedskärningarna inte skall drabbabarnen?2. Ger regeringenanledning att uttala sig om lämplig storlek påbarngrupper?3. Kan regeringen tänka sig ökade bidrag tillkommunerna, dvs. en kommunakut?4. Har regeringen planer på att låta staten övertadet ekonomiska ansvaret för barnomsorgen i landetoch ge föräldrarna någon sorts rikskupong förinköp av barnomsorg?5. Vad avser regeringen göra för attflyktingfamiljer med starka skyddsbehov ifortsättningen inte skall behöva gömma sig avrädsla för att skickas hem till sina bödlar?22 § Kammaren åtskildes kl. 21.52.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. ajourneringen ,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 8 § anf. 86(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. voteringenkl. 16.43,av tredje vice talmannen därefter t.o.m.ajourneringen ,av andre vice talmannen därefter t.o.m. 19 § anf.180 (delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.