prot · GH0980 · 1994-03-25 00:00:00 — I de bostadspolitiska debatternaföreträder jag mitt parti, vars målinriktning är skall ha en bostadspolitik med ett mycketstarkt socialt inslag för att kunna bereda allamänniskor möjligheter att efterfråga en lägenhettill rimlig hyreskostnad.Senast vår politik kom till användning var eftervalet , då den borgerliga regeringen lämnadeifrån sig makten. Då stod ungefär 50 000 lägenhetertomma i , och byggmarknaden sviktade.Under den borgerliga regeringens tid hadedessutom allt färre blivit intresserade av attinvestera i näringslivet och framför allt påbyggområdet.Detta ändrade socialdemokraterna på, och denpolitiken håller, förutsatt att det finns en regeringsom är intresserad av att ta hänsyn till denefterfrågan som håller på att växa sig alltstarkare i . Den tar sig uttryck i en prognossom har räknat fram för senare delen av90-talet. I den konstaterar att vi kommeratt behöva bygga mellan 30 000 och 40 000lägenheter varje år.Alla ungdomar som vänder tillbaka till sinaföräldrar därför att de inte har råd att hyralägenheterna på stan och inte heller har något jobbkommer att efterfråga lägenheter närarbetsmarknaden börjar fungera. Vi kommerfortfarande att ha hushållssplittring i , vikommer att ha invandrare som efterfrågarlägenheter, osv.Detta står helt klart. Byggentreprenörer,hyresgästföreningar och bostadsrättsföreningar iolika organisationer har precis samma uppfattning:Det kommer att behövas bostäder. Att då, BoLundgren, bygga 12 000 lägenheter 1994 ochkanske lika litet 1995 löser inte dessa problem.Jag håller med om att alla de byggarbetare somfanns och intekommer att kunna få sysselsättning inom svenskbyggindustri. Det är självklart. Men då bör vieftersträva att skapa en jämn utveckling mot denefterfrågenivå som prognoserna visar att vi har attvänta under senare delen av 90-talet.Skillnaden mellan den politik som Bo Lundgrenföreträder och den som jag företräder är uppenbar:Med tanke på det arbetslöshetstillstånd somSverige uppvisar tycker vi att det är en klokpolitik att dra i gång byggverksamheten; räntornaär låga, inflationen är låg, produktionskostnadernaär låga och man kan åstadkomma förutsättningarför låga hyror och boendekostnader.När vi skall diskutera bostadspolitiken i mitten avapril kommer vi att företräda denna socialtinriktade bostadspolitik. Den är vårt mönster, ochden kommer att förbli vårt mönster.Riksdagen har gett BoLundgrens regering en ordentlig snyting i fråga ombostadspolitiken.Vid ett tillfälle gällde det ROT-programmet somkom 1992. Socialdemokraterna bjöd inregeringspartierna till en överläggning för attåstadkomma ett ROT-program, eftersomregeringen hade struntat i beställningen frånriksdagen. Vi gjorde upp om ett ROT-program somgäller . Det har sina sidor, men vi gjordei alla fall ett försök att lyfta upp bostadsfrågan överde dagliga konflikterna mellan regeringen ochsocialdemokratin.Nu kommer ett nytt ROT-program som riksdagenhar tagit initiativ till och som regeringen för någonvecka sedan äntligen kom sig för att fatta beslut om.Det är alltså inte jag som saknar underlag förresonemanget om bostadspolitiken -- det ärregeringen. Vid de tillfällen då regeringen harkommit i konflikt med har jag inte baraföreträtt socialdemokratin. Jag företräder faktisktriksdagens majoritet gentemot regeringen. Men dethindrar ju inte att , vilket ärparadoxalt, företräder hela regeringen i dessafrågor. Däri ligger skillnaden när det gällerbostadspolitiken.Anf. 8 Statsrådet ():Herr talman! Det var roligt att höra OskarLindkvist beskriva resultatet av den nuvaranderegeringens politik: låga räntor, låg inflation, lågahyror, eller i alla fall små hyresökningar. Vi har juvänt den trend som rådde. Men hur var det innanvi kom till regeringstaburetterna? Jo, då det var högränta, hög inflation och stora hyresökningar.Detta ger en ganska bra beskrivning av vad som harhänt med den nya politiken och vad som skeddemed den förra politiken. Men sådana saker tar sintid att rätta till, även om vi har kommit en bra bitpå väg.Lars ! Jag sade också att jag inte ville göraden där vulgära jämförelsen med våra tidigaregrannländer i öst. Men man kan faktiskt göra enjämförelse med vad som inträffar undersocialistiska system med statlig styrning, där manstruntar i att låta individerna själva kunna se ochkontrollera exempelvis kostnadsutvecklingen.Nu ägnar vi oss att rätta till förhållandena efter desocialistiska experimenten i . Justbostadsmarknaden och byggsektorn är ju exempelpå att vi inte lät människor vara med och bestämmasjälva. Det var i stället och som bestämde åt människorna.Det är mycket viktigt för oss att fundera igenomvad som har inträffat. säger nu attvi borde bygga 30 000--40 000 lägenheter ,och det finns också prognoser som säger att detskulle behövas. Men varför byggde ni 50 000--60 000 lägenheter , så att vi under de närmasteåren, även om man tar hänsyn till den prognos somOskar refererade till, inte kan bygga merän 10 000--12 000 lägenheter ?Ni byggde för mycket och fick enspekulationsekonomi, som gjorde att kostnadernagick upp. Vi har, som jag sagt, genom lägre räntoroch produktionskostnader lyckats pressa nedränteutgiften t.ex. för en normaltrea från, medan nihöll på som bäst, till litet drygt5 . Det är en uppgift som ingenbestrider. Detta är också den enda vägen att gåvidare på. Tror och att man genom att låna här hemma ochutomlands kan subventionera utan att behövabetala för det? Eller skall vi möjligen försökakomma till rätta med de ekonomiska problemen engång för alla, så att både byggarbetare och andrakan få nya jobb, om också inte alltid i sammabransch och i samma företag?Anf. 9 ():Herr talman! tog åt sig äran av denlåga inflation, den låga ränta och de hyfsadeproduktionskostnader som jag nämnde ochmenade att det var fråga om ett erkännande avregeringens politik. Det har varit dearbetslösa som har fått betala fördelarna av enekonomisk politik som har kommit fåtalet i ennation till del, och det är den politiken som BoLundgren företräder.Ni har fört en politik som innebär att vi på några århar fått en arbetslöshetsökning från knappt 2,5 %till uppemot 12--13 eller kanske . De somdrabbas härav är de som står utanförarbetsmarknaden, de som vräks från sinabostäder, de som inte kan betala sina hyror -- intedärför att vi inte har möjlighet att hjälpa dem meden subvention för att de skall klara den uppgiftenutan därför att regeringen inte vill göra det.Det är ju detta som håller på att inträffa iSverige, och det är en politik som påminner mer omden gamla högerarbetarrörelsepolitiken än om densom förtjänar inför 90-talet. Vad vi nusiktar på, , är att lära av detförgångna. Att både socialdemokraterna ochmoderaterna behöver lära av det förgångna är heltsäkert. Vi har gjort misslyckanden och erfarenhetersom det vore dumt att inte ta till vara.Men när jag ställer frågor till om 90-talets återstående del -- om vad vi skall göra, omtilltron till prognoserna och om vilka åtgärder vikan vidta för att få i gång sysselsättningen inför enuppgång som väntas -- har BoLundgren inte ett enda ord till kommentar. Jagtycker att det är mycket svagt. Det kan naturligtvisbero på att inte har något att anföra.Bo Lundgren frågar varför vi byggde 50 000--60 000lägenheter vissa år. vet att vi då hadeen fungerande arbetsmarknad. Då hade människorjobb och tilltro till framtiden. De kunde då bytajobb utan att riskera att bli ställda utansysselsättning. De kunde efterfråga bostäder ochbetala sina hyror. De kunde försörja sigekonomiskt och efterfrågade lägenheter. Det görde visserligen också , men läget är nuförändrat. Många av dem har inga jobb och ingapengar och kan inte betala sina hyror. Det är ettresultat av bostadspolitik.Anf. 10 Statsrådet ():Herr talman! Man kan fråga sig vilken ekonomiskmiljö som tror kan ge nya jobb.Löser en sådan politik som då fördes denarbetslöshetsproblematik som vi såg utvecklas medbörjan 1988--1989, när sysselsättningen föll kraftigti industrin och i olika delar av den privata sektorn?Då hade vi en alltför hög inflation och kraftigamarginalskatter, som gjorde attspekulationsekonomin blommade för fullt.Det paradoxala är att det var ett fåtal som tjänadepå detta. Socialdemokratin har varit vid makten vidde två tillfällen när vi har haft envåldsam spekulation och storaförmögenhetsöverföringar. För en del rutschadedet utför. Jag har ägnat av mittliv åt att sopa upp efter och misslyckade politik vad gällerfastigheter och bankinstitut, rensat uppfallskärmsavtal osv. Vi kan verkligen tala om att ettfåtal kan klara sig i vissa avseenden. Det är ingetsom vi är ansvariga för, utan ansvaret för det fårfaktiskt andra ta på sig.Nu håller vi på att få en omsvängning. Vi har i enmiljö med, som själv säger,hyfsade produktionskostnader, låg ränta och låginflation åstadkommit grunden för en vändning avekonomin, för en stabilitet. Svaret på vad som skallgöras för att föra ur krisen är att man skallfullfölja just den politik som har givit hyggligaproduktionskostnader, låg ränta och låg inflation,dvs. förutsättningar för en sådanproduktionsuppgång som vi nu kan se iexportindustrin och som så sakta börjar komma påmarknadssidan.En återgång till det som och förespråkar kan bara göra ont värre. Dåstörtas vi åter ned i den politik som 80-talets olikamisstag förorsakade.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 1993/94:100 omprivatiseringen av SEMKO ABAnf. 11 Näringsminister ():Herr talman! Axel har med anledningav privatiseringen av ställt följandefrågor till mig:1. Vilka är regeringens motiv för försäljningen?2. Hur skall de nationellt högt ställda kraven påsvenska elprodukter kunna garanteras med enbartprivata svenska eller utländska ägare?3. Hur skall objektivitet och opartiskhet kunnagaranteras med ett av kommersiella intressen ägtSEMKO, troligen starkt involverade i elbranschen?4. Hur kommer det att gå med elsäkerheten ochkonsumentskyddet?Regeringen fick riksdagensbemyndigande att sälja aktier i 34 statligt ägdaföretag eller på annat sätt minska statens andel isådana företag. Bemyndigandet omfattade statensandel på i det elektriska certifierings- ochprovningsföretaget . Som jag redovisatmånga gånger tidigare är motiven för privatiseringav statliga företag att skapa mer livskraftigaföretag, renodla statens roll, sprida ägandet ochfrigöra statligt kapital. Detta gäller även förSEMKO. De tre länderna i träffade idecember 1993 en principöverenskommelse om attsälja samtliga aktier i företaget. Därefter harstatens andel i SEMKO fr.o.m. årsskiftet 1993/94genom ett särskilt regeringsbeslut överförts tillteknikbrostiftelserna i , ochLund. Statens tidigare andel i SEMKO ägs sålundai dag av dessa teknikbrostiftelser.Näringsdepartementet har dock enligtprincipöverenskommelsen tagit på sig att medverkai försäljningsprocessen.Orsaken till att SEMKO nu privatiseras är attavregleringen på den marknad som företagetarbetar på numera är avslutad. Genom EES-avtalethar också de sista resterna av SEMKO:s tidigaremonopolställning upphört, vilket ytterligaremarkerar det kommersiella inslaget. , närSEMKO var s.k. riksprovplats, krävdes att statenhade ett bestämmande ägarinflytande i företaget.Axel tar även upp frågan omelsäkerheten.Enligt beslut skall det svenska systemetför provning och kontroll bl.a. på elområdet varaöppet för alla organ som visat att de uppfyller vissakompetenskrav. I är det styrelsen förteknisk ackreditering (SWEDAC) som bedömerdetta. I de fall organet skall fullgöra uppgifter somföreskrivs i EG-direktiv skall bedömningen göras isamråd med berörd sektorsmyndighet, i detta fallElsäkerhetsverket. SEMKO är s.k. anmältorgan enligt EG:s lågspänningsdirektiv ochteleterminaldirektiv. Ett krav för att bli anmältorgan är att företaget har en opartisk ställningenligt de internationella kvalitetskraven förprovnings- och certifieringsorgan. Inga krav påstatligt delägande ställs.Marknadskontrollen av varor som släppts ut påmarknaden är däremot en statlig angelägenhet somskall visa att tillverkarna fullgjort sina skyldigheternär det gäller produktsäkerheten.Elsäkerhetsverket ansvarar förmarknadskontrollen på elområdet.Den provning och kontroll som SEMKO utföravser apparater m.m. som bl.a. säljs i hela EES-området, där gemensamma säkerhetskrav gäller förhuvuddelen av sådan materiel enligt särskildadirektiv. Provningsresultatet från SEMKO ochandra anmälda organ skall vad gäller materiel somomfattas av dessa direktiv godtas inom hela EES-området.SEMKO är nu inordnat i det system för provningoch kontroll som tillämpas inom EES-området ochsom innebär att det inte är någon statlig uppgift attutföra provning och certifiering av produkter innande släpps ut på marknaden. De organ som anmälsför att utföra uppgiften enligt olika direktiv agerarpå marknaden som enskilda företag, vilkaskompetens för uppgiften har styrkts på särskilt sätt.Riksdagen har för svensk del beslutat att det skallvara öppet för alla kompetenta organ som så önskaratt bli anmälda för dessa uppgifter.Den verksamhet SEMKO bedriver har givetvisbetydelse även utanför EES. Genom ettomfattande internationellt standardiseringsarbetegäller ofta samma eller likartade bestämmelseröver hela världen i fråga om elektrisk materiel.Vad som är väsentligt är att SEMKO inte längre harnågon myndighetsuppgift utan arbetar som ettnormalt företag på en konkurrensutsatt marknad.Mot den bakgrunden står det helt klart att ettstatligt ägande i SEMKO saknar betydelse förelsäkerheten. Vore det så skulle den svenska statenbehöva vara delägare i alla provningsinstitut somhar provat produkter som säljs på den svenskamarknaden.Anf. 12 AXEL ():Herr talman! Jag tackar näringsministern för svaretpå min interpellation.Anledningen till att jag tar upp frågan omprivatiseringen av det nationella kontrollorganetför elprodukter, SEMKO, är den oro jag och andrasocialdemokrater känner för vad en försäljning tillprivata intressen kan innebära förproduktsäkerhet, objektivitet och opartiskhet.Låt mig så gå över till de svar som jag fått på minafrågor. När det gäller motiven för försäljningensvarar ministern att de är desamma som för allstatlig verksamhet som den moderatleddaregeringen vill privatisera. Enligt svaren är motiven''att skapa mer livskraftiga företag, renodla statensroll, sprida ägandet och frigöra statligt kapital. ''Då frågar jag mig: Vad är det för fel på livskrafteni det SEMKO som vi har ? Är det fel att statenhar ett huvudansvar, eller åtminstone ett delansvar,för SEMKO:s grannlaga verksamhet? Redan i dagär SEMKO flerägt, och argumentet att frigörastatligt kapital är försumbart i SEMKO:s fall, såvittjag kan bedöma.Nej, jag anser att inget av de angivna meragenerella motiven håller. Jag tror i stället attmotivet är ideologiskt betingat. haralltid -- det är ingen hemlighet -- ansett att statenskall hållas borta ifrån företagande.Herr talman! Min fråga hur opartiskhet ochobjektivitet skall kunna upprätthållas i ett SEMKOsom ägs av svenska, eller för den delen möjligenockså utländska, kommersiella intressen lämnarnäringsministern obesvarad. Jag förstår honom.Det är här som den stora försämringen avverksamheten ligger vid en privatisering. Hur är detmöjligt, Per , att kombinera opartiskhetoch objektivitet med kommersiella intressen? Dethar inte gått förr, och det går inte den här gångenheller. I fallet SEMKO är det tyvärr inte osannoliktatt produktsäkerhet, objektivitet och opartiskhetfår ge vika för det jag skulle vilja kalla snöd vinning.Anf. 13 Näringsminister ():Herr talman! Först skall jag erinra Axel Anderssonom att SEMKO under större delen avsocialdemokratisk regeringsutövning till varprivatägt. Staten som ägare kom in under den förraborgerliga regeringen i slutet av 1970-talet.Jag vill också erinra om att man , för att få enprodukt godkänd, inte behöver anlita SEMKO.Det går alldeles utmärkt att utnyttja motsvarandekontrollbolag i , , ,eller i något annat land inom EES-området,vare sig det är privat eller statligt bolag. Kraven påopartiskhet ställs på certifieringsmyndighetenSWEDAC. Vi har som bekant ett antal sådana härbolag, kanske inte just på elområdet men på andra,där SWEDAC också skall tillse att de krav påstandarder uppfylls som man kan ställa på encertifieringsmyndighet för att få godkänna vissaprodukter enligt vissa specifikationer.Elsäkerheten är fullt klart på samma nivå oavsettägande. Det svarar SWEDAC för enligt deinternationella förpliktelser vi har genom och de beslut som tidigare fattats avriksdagen.Det är alldeles uppenbart att den avreglering somhar skett inom EES-området när det gällerprovning innebär att man behöver jobba även övergränserna. Det är viktigt för SEMKO att få ökadinternationalisering och därmed ökad kompetensför att kunna jobba inte bara i utan kanskeinom hela EES-området. Detta ställer krav påägaren att antingen vara mycket offensiv, tillskjutakapital eller börja köpa andra bolag.Vår bedömning har därför varit att SEMKO fårmycket stora fördelar av att bli privatägt, fårmöjligheter att hitta partner och kan därmedinternationalisera sig och bli en högklassiginternationell provningsmyndighet förelstandarden. Det är bra för företaget. Vi bedömerdet också bra för statskassan att få in mer pengar föratt åtminstone till någon del kunna minska statenslånebehov och därmed minska trycket på räntornai Sverige.Anf. 14 AXEL ():Herr talman! Jag tackar Per för detkompletterande svaret. Det är riktigt att den härverksamheten är internationell. Såvitt jag harkunnat få reda på bedriver vårt lilla kontrollorganSEMKO en framgångsrik verksamhet ocksåinternationellt i meningen samarbete med sinamotsvarigheter i andra länder.Låt oss stanna kvar utanför gränser. Jaghar försökt ta reda på hur man bedömer frågan inågra oss närliggande länder -- , Italienoch . Man har inte i något av de nämndaländerna släppt, eller ens haft en tanke på attsläppa, ett visst samhälleligt inflytande över denverksamhet som deras motsvarighet till vårtSEMKO bedriver. I finns det ända ner påkommunal nivå intressen i kontrollverksamheten. ITyskland är det delstatligt intresse och i Italienregionalt och statligt intresse. Det finns alltså ettnationellt inflytande i alla dessa länder.Jag kan inte se, näringsministern, att det skulle varatill förfång för kontrollverksamheten om samhället,medborgarna genom demokratiskt valda organ iden verksamhet som samhället bedriver, har enmöjlighet att delta i och ta ansvar för den viktigakontrollen av standarden på produkterna och denhöga kvalitet som vi har vant oss vid. När det gällerelprodukter är det till stor del SEMKO:s förtjänstatt det svenska s-märket är ett internationelltaccepterat märke för hög teknisk kvalitet och storsäkerhet.Anf. 15 Näringsminister ():Herr talman! Axel har kanske noteratatt det inte längre behövs någon s-märkning påelmateriel. Det beror på att det är samma krav påelsäkerheten, enligt de direktiv som finns, inomhela EES-området. Därmed råder det konkurrensmellan de provnings- och certifieringsorgan, ellerföretag, som finns i olika delar av . En delär helt riktigt statligt ägda, en del är delstatligtägda, och en del är i privat ägo.Säkerheten är alltså väl tillgodosedd. Dengaranteras av SWEDAC, som har tillsyn över allaprovningsbolag en gång , precis som i övrigaEuropa.Elsäkerhetsverket har sedan att ansvara förmarknadskontrollen. Man skall se till att det intekommer in felaktiga produkter -- produkter sominte har blivit kontrollerade eller godkända avnågon myndighet eller något bolag i Europa.Jag vågar säga att det statliga ägandet är enparentes. Det har varit ett statligt majoritetsägandei SEMKO. Så har det varit ,när företaget blev riksprovplats, fram till . Närdet i praktiken blev en avreglering och mangodkände EES-reglerna blev SEMKO ett bolagsom vilket annat som helst.Kontrollen av elsäkerheten finns kvar hosSWEDAC, precis som i hela övriga EES-området.En passiv ägare, t.ex. staten, är enligt våruppfattning inte bra för SEMKO. Det försiggårredan ett antal strukturaffärer inom , ochäven internationellt, för att öka kompetensen,stärka elsäkerheten och därmed möjligheten attgöra bra provningar. Det internationellasamarbetet är både när det gäller ägande ochdrivande av företag viktigt.Anf. 16 AXEL ():Herr talman! vet vi inte vilka som så attsäga övertar eller köper samhällsintresset iSEMKO. Det enda jag har kunnat ta reda på är attförsäljningen skall slutföras under våren.Jag har naturligtvis inte heller haft möjlighet att tareda på vilka som är huvudintressenter så här islutskedet av affären, men enligt en artikel i från , tror jag, är bolagetSEMKO också utbjudet internationellt.Jag tycker då att det finns fog för den oro som jaghar. Vilka intressen kan slutgiltigt komma att ägaSEMKO? Mot den bakgrunden riktar jag kritikmot att man avyttrar detta viktiga kontrollorgan.Åtminstone jag anser att SEMKO är mycketbetydelsefullt för att man skall kunna behålla enhög produktsäkerhet och en internationellt erkändhög nivå på kvaliteten.Jag förstår att näringsministern inte kan gemig någon faktaupplysning. Affären är ju inteslutförd. Skillnaden mellan Per ochmitt sätt att se på detta kan jag naturligtvis inte göranågonting åt. Jag beklagar dock att man -- genomden privatiseringsvilja som regeringen har --utsätter en, sett ur samhällssynpunkt, viktigverksamhet för de risker som faktiskt finns med attlåta privata intressen dominera verksamheten.Tack!Anf. 17 Näringsminister ():Herr talman! För mig förefaller det nästan som omAxel argumenterar mot densocialdemokratiska proposition som antogs iriksdagen för om avregleringenpå denna marknad.Egentligen kan vilket privat provningsföretag somhelst, i eller utomlands, godkännaelprodukter på den svenska marknaden. SEMKOär alltså bara en av många möjliga aktörer. Dettahar ingenting med myndighetsutövning ellersamhällsintresset i sig att göra. Samhällsintresset ärnaturligtvis inte till salu. Det finns i SWEDAC, somskall se till att man kontrollerar och upprätthållerkompetensen och de standarder och krav förelsäkerheten som finns i och hela EES-området.Axel tar upp frågan om intressenter ochvilka som kan bli ägare till SEMKO. Jag uppfattardet som viktigt att det blir en ägarkonstellation somlångsiktigt jobbar med dessa frågor och stärkerSEMKO:s kompetens och internationella arbete.På det sättet kan ägarna göra SEMKO till ettstarkare bolag som blir ännu duktigare på demarknader som man arbetar på.Jag ser SEMKO som ett provningsföretag blandflera. Vi skall se till att vi stärker företagetskompetens och möjligheter . Dettror jag att vi kan göra i samband med att statenavvecklar sitt ägande i SEMKO.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1993/94:167 till trafikutskottet1993/94:195 till lagutskottetSkrivelse1993/94:207 till utrikesutskottetMotionerna1993/94:Ub48--Ub51 till utbildningsutskottet1993/94:Ju31 till justitieutskottet5 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande1993/94:KU22Lagutskottets betänkanden /94:LU19, LU24och betänkanden1993/94:SfU10 och betänkande 1993/94:UbU7Trafikutskottets betänkanden /94:TU17--betänkande 1993/94:JoU16Bostadsutskottets betänkande 1993/94:BoU136 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1993/94:140 Bygder och regioner i utveckling1993/94:149 Åligganden för personal inom hälso-och sjukvården m.m.1993/94:178 Ändring i , m.m.1993/94:186 Ändringar i arbetsmiljölagen1993/94:187 Försöksverksamhet medmedborgarkontor1993/94:188 Lokal demokrati1993/94:189 biståndsverksamhetMotionernamed anledning av prop. 1993/94:151 Rättssäkerhetvid beskattningen1993/94:Sk38 av m.fl. (s)1993/94:Sk39 av m.fl. (v)1993/94:Sk40 av och (nyd)med anledning av förs.