prot · GH09111 · 1994-05-26 00:00:00 — Säljer man äpplen mot päron?Man skulle inom socialdemokratin alltså kunnatycka att en avreglering av elmarknaden vore braom bara inte hade väckt frågan om enlagstiftning som innebär att regeringen får tillståndatt dra tillbaka kärnkraftsverkens tillstånd att varai drift.För en utomstående iakttagare måste det här ändåvara exempel på ett internt politiskt schackrande iett parti som är närmast obegripligt. Jag måstefråga vilka andra frågorsocialdemokraterna är beredda att agera påliknande sätt i. Finns det utrymme att tycka någotannat i en hjärtefråga från socialdemokratiskt hållom bara något annat parti drar tillbaka en åsikt i enhelt annan fråga? Den typen av underlag förlångsiktigt energipolitiskt agerande ärfascinerande, måste jag säga.Herr talman! Den andra fråga jag vill ställa tillBirgitta ställer jag mot bakgrund avIngvar mycket tydliga och bestämda --jag vill understryka det -- uttalande om 25-årsregeln. När anser ochsocialdemokraterna att man skall stänga avOskarshamn 1, som 1997 fyller ? När anserBirgitta att det med socialdemokratiskterminologi har gått den startades?Herr talman! Jag skall självfallet inte lägga migalltför mycket i den socialdemokratiskaenergipolitiken. Den splittring mellanregeringspartierna i åsikter om energifrågan somBirgitta vill peka på finns förvisso. Menden splittringen är väl företrädd också inom detsocialdemokratiska partiet.Herr talman! är väl kanske inteSocialdemokraternas språkrör, om ordvalet tillåts.Men det är ändå intressant att se hur ett organ somAftonbladet kommenterar det socialdemokratiskabeteendet i denna fråga inför dagens debatt. Förnågra dagar sedan stod det så här i :''Socialdemokraterna har velat fram och tillbakaom avvecklingen trots att denna var löftet ifolkomröstningen. Det verkar vara glömt . Istället gömmer de sig bakom förhalningar om attfrågan borde utredas ytterligare. Omsocialdemokraterna tänker strunta i beslutet omavveckling borde de säga det rakt ut istället för attgömma sig bekom politisk retorik. ''Herr talman! Jag tycker att är en kloktidning.Anf. 3 ()replik:Herr talman! Jag kan stå ut med att att Socialdemokraterna är ett lustigt parti.Jag skall inte här i kammaren tala om vad jag tyckerom Centern.Lennart började med att prata om vadIngvar har sagt vid olika tillfällen. Jagskulle naturligtvis kunna berätta vad ThorbjörnFälldin har sagt i just energifrågorna vid olikatillfällen. Jag tror inte att det gagnar denna debatt.Vi kom bort från årtalsexercisen vid degemensamma överläggningarna 1991. Då sade viatt energiuppgörelsen skulle grunda sig på att vihade en långsiktig hållbarhet i de ekonomiska ochpolitiska besluten och att vi i den takt som detmöjliggjordes skulle ta olika anläggningar ur drift.Anledningen till att vi har ett särskilt yttrande är attvi menar att man inte bryter motförhandlingsuppgörelser hur som helst. I varje fallgör man inte det om man är socialdemokrat.Centern kan tydligen göra det.Anf. 4 () replik:Herr talman! Först detta med att lyssna på vadandra säger. Jag sade naturligtvis inte attSocialdemokraterna är ett lustigt parti, långtdärifrån. Vad jag sade var att formuleringen i detsärskilda yttrandet var litet lustig. Man blandarihop två olika saker. Man säljer ut sin åsikt i enfråga därför att några andra framhärdar i sin åsikt ien annan fråga. Vad jag sade var att detta måste tesig litet märkligt för en utomstående iakttagare.Herr talman! Jag förstår att att denna diskussion inte gagnar debatten.Hon sade i sitt huvudanförande att man frånsocialdemokratiskt håll inte vill medverka i eller taupp denna debatt -- jag kommer inte ihåg denexakta formuleringen. Jag förstår att man är oroligför debatten.Birgitta och hennes kamrater kommerofta till mig och säger: bryter ni motövererenskommelsen . Jag har förmånenatt ha med mig överenskommelsen i dess helhet häri dag. Jag skall gärna lämna över den till BirgittaJohansson och be henna peka på just det moment iden som vi bryter mot, när vi föreslår dennalagstiftning. Jag uppmanar attpå en gång, i en replik, redovisa det.Det är viktigt att komma ihåg att vi betraktar det vinu föreslår som en utveckling av denenergidiskussion som fördes vidöverenskommelsen 1991. Den årtalsexercis somBirgitta nu vill fjärma sig från fannsfaktiskt med i den överenskommelsen. År 2010vidimerades då en gång till. Det markerades, ochman ändrade inte på årtalet. Detta blev utskottetsbeslut och hela riksdagens.Herr talman! Jag tror att vi skulle vara betjänta avom det gick att få ett besked från denna punkt. Det gäller åtminstone den allmän-demokratiska diskussionen. I vilket avseendebryter vi mot den uppgörelse som gjordes 1991?Varför ägnar sig Socialdemokraterna åt att säljaäpplen mot päron?Anf. 5 ()replik:Herr talman! fortsätter medårtalsexercisen och tycker att vi blandar äpplen ochpäron. Det är möjligt att vi gör det. Vi vill seenergipolitiken som en helhet, i ett störresammanhang. Det är där vi anklagar bl.a.Centerpartiet för att se varje fråga isolerat.Avregleringen av elmarknaden, som är nästaärende som skall debatteras här i kammaren, hörfaktiskt ihop med helheten i energipolitiken. Det ärmot den bakgrunden som vi i vårt särskilda yttrandehar skrivit att vi inte tror att man kommer att haekonomiska incitament för att avvecklakärnkraften i den beslutade takten, om viavreglerar elmarknaden.Dessa frågor måste ses i sitt sammanhang. Vi harockså pekat på att det är flera frågor som vi vill lösa.Vi var på väg att få en lösning i stor enighet iutskottet. Då kräver enkärntekniklag. En kärntekniklag är inte förenligmed energipolitiska beslut och uppgörelse.I övrigt kan jag också säga till att2010 står kvar. Precis som sadefanns det årtalet med beslut frånnäringsutskottet. Tills vi fattar ett annat beslutgäller det naturligtvis.Anf. 6 () replik:Herr talman! står kvar på papperet. Mendet blir bara en tom besvärjelse om man inte gerförutsättningar för att det skall förverkligas. Det ärde förutsättningarna som ochSocialdemokraterna inte vill ge.Herr talman! Det finns en kärntekniklag. Vad vitalar om är att komplettera den med moment somgör det möjligt för regeringen att genomföra denseger som linje 1 och linje 2, dvs.Socialdemokraterna, ochModeraterna, vann i folkomröstningen 1980.Herr talman! Det är litet typiskt att när vi börjar blikonkreta i fråga om kärnkraftens avveckling ochtala om att det nu är dags att stänga av, då läggs devanliga dimridåerna ut. Det kommer framutredningar. Man talar om långsiktigt tänkande ochom att ta ett helhetsgrepp. Jag älskar och hyllarhelhetsgrepp, långsiktighet och mycket av det somi mun blir närmast besvärjelser.Jag hyllar dem. Men det får inte bli så att dessabegrepp ligger som en våt handduk över denödvändiga, konkreta åtgärderna.Herr talman! Jag har suttit med i tre eller fyraavvecklingskommittéer sedan folkomröstningen.Det börjar bli litet pinsamt för det politiskasystemet att uteslutande använda det som ettinstrument, när det finns mycket tydligamöjligheter att visa att det politiska systemet menarallvar. Den signalen till omvärlden, till de andraaktörerna, är nödvändig. Det är förödande om vifrån politiskt håll fortsätter att år utredaförutsättningarna för energipolitiken och särskiltmöjligheterna att avveckla kärnkraften.Herr talman! Kärnkraften är farlig, det är bevisat.Den måste bort. Det går att ta bort kärnkraften.Det finns andra möjligheter. Det är dags för oss attsätta ned fötterna. Jag är ledsen över attSocialdemokraterna på detta sätt undandrar sigmöjligheten att fullfölja svensk politik, en politiksom man så uppenbart har tagit ställning för i sinainterna diskussioner. Jag beklagar det.Anf. 7 (nyd):Herr talman! Det är skönt att kunna se med fräschaögon och lyssna med fräscha öron utan att varabunden till en politik som är förd sedan 20 årtillbaka i tiden. Man anknyter till vad som har varit.Jag tycker att man skall syfta framåt.Herr talman! Vi är alltså överens om att vi vill haen ekonomisk och miljövänlig tillgång till energi. Vivet att vattenkraft och kärnkraft ger oss ochindustrin elenergi till låga och konkurrenskraftigapriser. Det är en förutsättning för att främst mångaav våra tunga exportindustrier skall kunna säljasina produkter och därmed också skapaförutsättningar för nya jobb.Vi vet också att kompletterande energibehov i dagmåste tillgodoses genom att man utnyttjarmiljöskadliga fossila bränslen. Forskningen ochutvecklingen av nya miljövänliga bränslen ärintensiv, men fortfarande lever vi med marginellaenergitillskott som vi exempelvis får frånbiobränslen. Ännu mer marginella tillskott kanskapas genom att man utnyttjar alternativaenergikällor, t.ex. vindkraft och solenergi. Låt ossåterkomma till det!Som vi i Ny demokrati ser på energifrågan i nulägetfinns det bara två alternativ för att få en ökad ochsäker elproduktion som inte bidrar till ytterligaremiljöskadliga utsläpp, , nämligenvattenkraft och kärnkraft.Utbyggnaden av vattenkraften ser vi somorealistisk, även om det finns intressanta lösningarsom skulle kunna ge betydande energitillskott utanatt det skulle bli tal om någon miljöförstöring. Dååterstår en utveckling eller utbyggnad avkärnkraften. Med den nya teknik som är underframtagande och som alltmer närmar sig enpraktisk tillämpning utgör avfallshanteringen ingetproblem ur säkerhetssynpunkt. Med tanke på ettårtal som har vi också litet tid på oss, menredan nu finns det dokumentation som talar för attproblemet med avfallshanteringen med säkerhetkommer att vara löst vid den tidpunkten.Jag talar om transmutationsmetoden. Den är enmöjlig lösning. Den innebär att nedbrytningen avden radioaktiva strålningen förkortas från kanske100 till en mansålder. Jag tyckte mighäromdagen höra att man i håller på att fåfram en ny typ av kärnreaktorer och kraftverk somhar en inbyggd nedbrytning av avfallet.Med denna kärnkraftstekniska utveckling sombakgrund vore det, enligt vår uppfattning, helt felatt binda upp sig för en avveckling år 2010.Tyngst väger ändå ekonomin i sammanhanget. Detuttalade inte någon tanke om.Visste ni att en fortsatt användning av kärnkraftefter skulle innebära en produktion aveleneregi till halva kostnaden jämfört med dagensredan låga kostnader? Visste ni att kärnkraftverkenår kanske representerar ett värde på i rundatal 180 miljarder? Dessa pengar skulle vi alltså mereller mindre kasta bort.Mot denna bakgrund förefaller det vara heltvansinnigt att bestämma om en avveckling år2010.Herr talman! Vad som oroar mig är den negativainställningen till att tänka på kärnkraft i positivatermer. Vi har en lag om kärntekniskutveckling som förbjuder verksamhet som kan syftatill eller främja uppförande av nya kärnkraftverk iSverige. Naturligtvis påverkar det utvecklingen avvår tekniska know-how i fråga om kärnkraft, vilkenvi faktiskt framgångsrikt har byggt upp som ensvensk exportvara.Den tekniska utvecklingen av kärnkraftsteknologinoch avfallshanteringen, den ökade insikten omkärnkraftens betydelse för en renare miljö, för vårekonomi och för sysselsättningen inom industrintalar för en omvärdering av tidigareenergiöverenskommelser. Det är faktiskt dags attförankra en ny kärnkraftspolitik hos det svenskafolket. Det är dags att genomföra en rådgivandefolkomröstning om den framtidakärnkraftsutvecklingen i . Det föreslår vi.I morse var det faktiskt ett program i TV där en ickeokänd och relativt tung socialdemokrat, , pläderade för att världen inte kan leva utankärnkraft. Han sade att kärnkraften, med hänsyntill vår miljö och till utvecklingen i tredje världen,måste vara en förutsättning . Han varockså inne på att det skulle vara en folkomröstning.Det var man tog ställning till den härproblematiken. Han tyckte att det var dags att taupp den igen. Det var ett intressant inlägg idebatten.Jag skall nu säga några ord om vindkraften --följetongen i våra energidebatter. En fortsattsatsning och -- ännu värre -- en utbyggnad avvindkraften ter sig för oss i Ny demokrati som ettspel för gallerierna. Det finns politiska poäng atthämta i det sammanhanget. konstaterarkrasst i en rapport att det investeringsstöd om ca 50miljoner kronor som går till vindkraftverkinte utnyttjas. Man föreslår en överföring av medeltill forskning och utveckling. konstateraratt stödet har utbetalats till ca 70 vindkraftverk,motsvarande en elproduktion på -- lyssna! -- 0,035TWh/år. totala elproduktion under år 1993uppgick till ca . Detta belyser orimligheteni att fortsättningsvis satsa på vindkraften. Irealiteten skulle man kanske behöva 20 000vindkraftverk för att ersätta ett kärnkraftverk. Vadskulle det innebära ur miljöförstöringssynpunkt?Ny demokrati motionerar därför om en indragningav detta investeringsstöd till vindkraftverk med 45miljoner.I samband med utskottsdiskussionen omavregleringen av elmarknaden har det från flerapartier framkommit att det finns behov av attgenomföra en fördjupad allmän utredning avSveriges energibehov. Detta skulle vara enuppföljning av energiöverenskommelse.Vi i Ny demokrati utgår från att direktiven för denföreslagna parlamentariska energikommissionenäven inkluderar en förutsättningslös bedömning avkärnkraftens framtid. Vi biträder ocksåutskottsmajoritetens yrkande om tillsättande avdenna parlamentariska kommission enligt mom. 1.I övrigt yrkar jag bifall till våra reservationer 2, 4,5 och 6.Jag har redan nämnt några reflexioner medanledning av väl omvittnadeinställning i dessa frågor. Han talar ibland omverkligheten. Verkligheten består avreaktorhaverier, avfall och kärnvapenspridning.Det är hans tunga argument. Därför finner han attkärnkraften är oacceptabel.Detta är förvisso oroande frågor som man skallarbeta med, men att i ett sådant här läge lagstiftaom och låsa sig för en avveckling förefallermig vara en strutspolitik.Anf. 8 () replik:Herr talman! teknikoptimisminskränker sig uppenbart till att gälla justkärnkraften. På kärnkraftsområdet kommer alltingatt lösa sig . finns det visserligeningen lösning på avfallsproblemet, men detkommer att ordna sig i framtiden.I detta fall kan jag likna med att man ger sig i väg över Atlantenför att nå i ett flygplan med en halvfulltank. Man hoppas på att man på halva vägen skallhitta en lösning som gör att man har bränsle förresten av resan.Man kan inte resonera på detta sätt kringproblemet med avfallshanteringen. Det problemetär inte löst. Det är någonting som talar negativt förkärnkraften.Jag förstår inte varför teknikoptimismen inte finnsmed när det gäller de andra energikällorna. talar om vindkraften är det baramörker och elände, och de andra energikällornakommer inte att kunna ge någonting. Endalösningen är vattenkraften och kärnkraften, ochuppenbarligen inte bara för oss, herr talman. På ettfullständigt oansvarigt sätt talar att detta också är lösningen för tredje världen.Hur skulle tredje världen inom någon rimlig,överskådlig tid kunna skaffa sig en infrastruktur,som det heter, och allt detta andra som behövs omman ens hjälpligt skall kunna hanka sig fram medkärnkraften som en del i ett energisystem?Naturligtvis är inte det en väg att gå. Naturligtvismåste det vi kallar tredje världen få hjälp medenergiteknik och energiutveckling som bäst passarderas förutsättningar och utveckling. Det borde viockså låta vara gällande för Sverige.Mest förvånande, herr talman, är inledning om att vattenkraften ochkärnkraften är såväl miljövänliga som ekonomiska.Jag skulle mycket uppskatta om det gick att fånågra som helst grunder redovisade av BengtDalström för kärnkraftens förträffliga ekonomi ochkanske också få honom att något fundera ochfilosofera över hur mycket av sina riskkostnadersom kärnkraften bär. Kanske litet oroad över att vi har en särskild lagstiftningi , som gör ett kraftfullt ingrepp imarknadsekonomin genom att undantakärnkraften från det fulla ekonomiska ansvaret.Men jag förstår, herr talman, att mycket av deargument som ändå förhållandevisrättframt redovisade kanske i själva verket också ärsådana som tidigare talare här lutar sig motoch gärna ser förekomma i den här debatten. Dettycker jag också är litet trist, herr talman.Anf. 9 (nyd) replik:Herr talman! Det är alltid intressant att debatteramed en sådan trevlig ledamot som ,synd bara att han har sådana synpunkter som hanhar.Jag måste bemöta hans försök till liknelse om attdetta med vad jag sagt 2010 äratt jämföra med att sätta sig i ett flygplan som ärhalvtankat och fara i väg över och hoppasatt det skall ordna sig. Jag tycker det är litet skillnadpå och . Den liknelsen köperjag inte riktigt.Lennar reflekterar över mina tankegångarom kärnkraftens betydelse för att främja tredjevärldens utveckling med en ren miljö. Han säger attdet ju finns en massa andra alternativ. Varför ärman så enveten kring kärnkraften då det finns såmånga andra lösningar?Ge mig de andra lösningarna! Ge mig förslag tillsådana lösningar som alternativ! Vad kan ge denenergi som kärnkraften gör? I ärungefär 20 kärnkraftverk i produktion och underuppbyggnad. Där har man insett nödvändighetenav att använda kärnkraften.Lennart och jag vet att det finns 430kärnkraftverk i gång , för att vara någorlundaexakt.Den utveckling vi diskuterar här är vi faktisktrelativt ensamma om. Runt om oss utnyttjar mankärnkraften mer och mer och man producerar el.Kanske läggs kärnkraftverk ned i ett land, men dåköper det landet el från ett annat land, och den elenär producerad i ett kärnkraftverk.En konkret fråga: Vad finns det för alternativaenergilösningar som man kan applicera på tredjevärldens problem när det gällerenergiförsörjningen? Det vore intressant att höranågonting om detta.Jag skulle filosofera runt kostnaderna, men detkanske inte är rätt tid att göra det här i kammaren.För mig är siffror som olika lobbyister hållerLennart och mig med rätt talande. Jag ficktag i en siffra innan jag kom in här. Där konstateras vad nyelproduktion kostar. Vattenkraften kostar 20--30öre, kärnkraften kanske , medan vi hartorvkostnader på 40--60 öre.Anf. 10 () replik:Herr talman! För ordningens skulle kanske börsägas att jag inte debatterar för att vara till glädjeför , även om jag uppskattar hansresonemang.Bengt Dalström säger att det är 430 reaktorer idrift. Det kanske är för mycket sagt, herr talman,att de är i gång. Ett stort antal av dem står faktisktstilla av flera välgörande skäl -- de fungerar heltenkelt inte.Det är inte heller riktigt sant att det sker enutbyggnad som innebär mer och mer kärnkraft ivärlden, som säger. I ,som tar som exempel, är det endastett land som ägnar sig åt expansion på det härområdet, nämligen . står i självaverket för den samlade västvärldens export avreaktortekonologi . Talet omexpansion är kanske litet förhastat.I är det bara som ägnar sig åtnågonting som kan likna en kärnkraftsutbyggnad.Det sker med stor försiktighet och stor vånda, bl.a.därför att floderna i inte klarar avkylningen, om vi förkortar resonemanget.Det kanske kan glädja i debatten att andra länderi EU, t.ex. , har avvecklat all sin kärnkraft,därför att man vill bli av med den. Det glömmer viofta.Inte är det så att kärnkraften upplevs somnågon lösning på stora energifrågor, allra minst itredje världen. Självklart, herr talman, sker ingenexpansion av kärnkraft i tredje världen, verkligeninte!Där har man, inte minst i spåren av den debatt somfördes inför och under , förståttinnebörden av begreppen hållbar utveckling, dettaatt satsa på energikällor som är miljöriktiga ochuthålliga, med de egna ländernas förutsättningar.Jag behöver inte peka på den starka utveckling somsker av solenergins utnyttjande ochbiobränsleutnyttjandet just i tredje världen, som ensjälvklar del av energiförsörjningen i tredjevärlden. De utvecklas nu på ett mycket positivt sätt.Jag förstår, herr talman, att intevill diskutera kärnkraftens kostnader. De börjar blimer och mer uppenbara inte minst för deekonomibegripande kraftföretagen i , somlämnar kärnkraften och i stället gör om sig tillenergitjänstföretag och ser till att hålla nereenergiförbrukningen därför att kärnkraften är endöd energikälla.Jag fick inte någon redovisning och diskussion av deingrepp som gjorts i den svenskamarknadsekonomin till förmån för kärnkraften.Jag förstår varför, herr talman.Anf. 11 (nyd) replik:Herr talman! svar på min fråga omalternativa lösningar till kärnkraften, var detutnyttjande av biobränsle och solenergi? Hurdokumenterat är detta? Vad kan det innebära? Ärdet inte ännu fråga om marginella tillskott? Finnsdet något land som kan luta sig motsom har genomfört detta eller har undergenomförande stora program där man lyfter utkärnkraften och tar in en annan lösning? Eller ärdet en ideologisk grundsyn som han för fram helatiden?Anf. 12 ():Herr talman! Jag vill klara av det formella först. Jagyrkar bifall till reservation 1, som handlar omlagstiftning om kärnkraftsavveckling senast år2010, avgiven av och kds. Jag yrkarockså bifall till reservation 3, som handlar om vissaenskilda kärnkraftsreaktorer, avgiven avCenterpartiet. Slutligen vill jag yrka bifall till minegen meningsyttring under mom. 1, som handlarom omställningen av energisystemet, under mom.15, som handlar om vindkraften och under mom.26 som handlar om främjande av biobränslebaseradkraftvärmeproduktion. I min meningsyttring finnsdet ett antal andra moment som berör andra frågor,internationella frågor och frågor om satsning påandra energikällor. Jag står givetvis bakom deåsikter som förs fram där, men för att förenklakammarens arbete avstår jag från att yrka bifall tilldem för att slippa votera om dem.Betänkandet heter Energipolitik. Så brukar dessabetänkanden som kommer heta. Av någonanledning blir det alltid diskussion om kärnkraftenoch kärnkraftens avveckling, åtminstone till 90 till95 %. Man kan tycka det är konstigt. Men jag troratt det är väl motiverat, och jag kommer inte attavvika från det. Kärnkraften i ochproblemen med avvecklingen av kärnkraften iSverige är en av energipolitikens grundbult. Det ärförst när vi har hittat bra sätt att hanteraavvecklingsfrågorna som vi kan få verklig fart påteknikutvecklingen och introduktionen av dealternativa energislagen.Kärnkraftsavvecklingen är också ett slagsgrundbult för utvecklingen av den modernasvenska produktionen, både för industriproduktionoch för tjänsteproduktion. Så länge kärnkraftenfinns kvar som en möjlighet, dvs. så länge det intefinns ett bra hållbart beslut omkärnkraftsavvecklingen, kommer drömmarna omkärnkraft att finnas i industrin, förmedlade avindustrins påtryckargrupper som exempelvisfackliga organisationer, via politiker till riksdagen.Givetvis kommer detta också att ske via denoffentliga debatten.Så länge dessa drömmar finns kvar kommer man attvara motvillig till satsningar på teknikutvecklingoch på nya produktionsmetoder som möterframtidens krav, produktionsmetoder som ärenergisnåla och som innebär att man inte betraktarenergin som en nästan fri tillgång,produktionsmetoder som är materialsnåla och somdärför också är skonsamma för miljön och därmedhållbara.Det är rätt naturligt att företagsledare, ägare tillproduktionsmedel, är kortsiktiga och kortsynta. Dehar tryck på sig att få det hela att gå runt och att fåså mycket avkastning på insatt kapital som möjligt.De har också en motvilja mot osäkra investeringar.Däremot anser jag att det är politikernas, dvs. vår,uppgift att se litet längre. Vi måste skapa regler somhåller framöver. Vi måste ge sådana besked att detunga aktörerna förstår att vi menar allvar. Svenskapolitiker och svenska politiska partier har varitdåliga på det. Min kritik riktar sig främst mot departier som vann, som sade i sittanförande, folkomröstningen om kärnkraftensutbyggnad och avveckling. De hållbara lösningarnahar inte kunnat presterats.