prot · GH0996 · 1994-04-26 00:00:00 — De utgörs till en del av äldremänniskor som har längtat efter att fådenna fråga löst. Vad skall de tro när de får besked om att en lag skall aktualiserasunder vårriksdagen? läggs möjligen ett förslagfram under vårriksdagen, men inte i sådan tid attdet kan behandlas av vårriksdagen. Därmed skjutsju ärendet upp till höstriksdagen. Kan det möjligenbero på att statsrådet egentligen säger: Gångedenna kalk ifrån oss?Anf. 26 Statsrådet (-):Herr talman! Så är det inte alls. Jag har faktiskt inteinte utlovat något som jag gått ifrån. Det jag den 11januari sade var att en proposition skulle läggasfram under vårriksdagen. Det innebär att den intekan behandlas förrän under höstriksdagen. Det ärvad jag fortfarande står fast vid.Anf. 27 ():Herr talman! Vi borde kunna vara överens om ensak, fru statsråd, nämligen hur de människor somberörs av dessa problem uppfattar saken. De harnaturligtvis entydigt, även om de hyst ett och annattvivel beroende på vad som skett i det förflutna,utgått från att skall hinna fatta beslut ifrågan före sommaruppehållet, detta med ledningav det som regeringen i sitt svar den 11 januariuttryckte med preciseringen ''under mitten avvåren''. Icke desto mindre finns det också motioneri ärendet som skulle behandlas i anslutning tillpropositionen. Det innebär att regeringen fritar sigfrån ansvaret att lösa denna fråga, eftersom manrimligen måste leva i viss osäkerhet om vad somhänder efter den 18 september.Anf. 28 Statsrådet (-):Herr talman! Vi fritar oss inte alls från ansvaret.Tvärtom tar vi på oss ansvaret att till riksdagenlämna ett genomarbetat förslag. Det tror jag gagnaralla dem som är intresserade av denna sak bäst,var härmed avslutad.7 § Svar på frågorna 1993/94:453 och 456 omBosnien-Hercegovina m.m.Anf. 29 Utrikesminister ():Herr talman! har ställt två frågortill mig om . I den förstafrågar han om regeringen stöder en fredsplan sombygger på en styckning av republiken . I den andra undrar han, varför densvenska regeringen inte verkar för att FN medultimatum som det utfärdades efter blodbadet iSarajevo får till stånd ett slut på denväpnade aggressionen mot Gorazde och de andraFN-skyddade zonerna. Jag har för avsikt attbesvara dessa båda frågor i ett sammanhang.Sverige stöder FN:s och EU:s strävan att genom enförhandlingslösning få ett slut på det utdragna ochgrymma kriget i Bosnien-Hercegovina.Grundläggande för det internationella samfundetssökande efter en lösning på konflikten har varit, attbibehålla mångkulturellakaraktär och integritet som statsbildning. Allaansträngningar att nå en lösning har dock hittillsmisslyckats -- inte minst på grund av den bosnisk-serbiska sidans dubbelspel och brott mot ingångnaöverenskommelser.Sverige har konsekvent yrkat på en bestämdhållning från och ett beslutsamtuppträdande från Unprofor. Vi har sålunda så sentsom inför uttalatvårt stöd för flyginsatser för att trygga situationen ide s.k. fredade områdena och därigenom förbättraskyddet för såväl FN-personal som civilbefolkning.Givetvis måste också sådana insatser utformas somett led i en sammanhängande strategi och som ettstöd för den politiska förhandlingsprocessen, dvs.insatserna bör även leda till större serbisk vilja attkompromissa vid förhandlingsbordet.Det måste vara vår bestämda förhoppning attNATO:s senaste ultimatum, på FN:s begäran,rörande Gorazde och fyra andra fredade områdenäntligen innebär ett stopp för den serbiskaaggressionen i Bosnien som helhet.För att upprätthålla trycket på serberna måste FN:sekonomiska sanktioner bibehållas till dess enaccepterad fredsplan börjat implementeras. Endiskussion om ett tidigt lyftande av sanktionernariskerar att sända fel signal till Belgrad.Sanktionerna är det internationella samfundetslångsiktigt mest effektiva instrument, och serbernamåste förstå att dessa ej kommer att lyftas i förtid.Sverige bidrar med en stor insats i Unprofor iBosnien. Den är nu på väg att utökas. harupprepade gånger förklarat att det behövs mermarktrupp i Bosnien. Unprofors personellaresurser för att bl.a. kunna skydda de fredadeområdena är otillräckliga. har yrkat på attsäkerhetsrådet tillstyrker generalsekreterarensursprungliga önskemål om ytterligare ca 8 500 mantill Bosnien. På grund av amerikanskt motståndtogs endast beslut om 3 500 man.Detta måste nu rättas till, så att ett fredatområde som Gorazde inte i praktiken lämnasoskyddat.Sverige välkomnar det förstärkta amerikanska ochryska engagemanget för en fredsuppgörelse.Hittills har dock dessa ansträngningar inte varit heltkoordinerade vare sig sinsemellan eller iförhållandet till FN och EU. De senaste dagarnasutveckling visar med all tydlighet att samordnadeansträngningar är nödvändiga för att en lösningskall kunna uppnås. Det är därför glädjande att enbättre internationell samordning inletts genommötet i , då en kontaktgruppbildades med höga företrädare för , ,, samt FN och EU.Gruppens första möte äger rum i dag.Det har lett till en humanitärkatastrof. vilja att bistå även i det aktuellaläget förblir oförminskad, och vårt bistånd ärmycket omfattande.Vi undersöker hur vi på bästa sätt skall kunnabidra till återuppbyggnaden av den dag då detta fasansfulla krig --förhoppningsvis snart -- nått sitt slut. Vår strävan äratt tidigt vara beredda att bilateralt och iinternationell regi möjligt söka inleda ennormalisering av livet i . Detär väl också endast via denna väg vi kan hoppasbidra till att dämpa motsättningarna mellande olika folkgrupperna i Bosnien-Hercegovina.Stödet till återuppbyggnad kommer att bli ettnödvändigt inslag i ansträngningarna att bevara ettmångkulturellt Bosnien.Anf. 30 ():Fru talman! Jag tackar för svaret.Det är inte alltid som jag får svar på mina frågorom kriget i Bosnien även när utrikesministern är iriksdagen. Vis av erfarenheten konstaterar jag attutrikesministern väljer att besvara två stora frågortillsammans, vilket är litet märkligt eftersom debåda frågorna väl skulle kunna besvaras var för sig.Det riskerar också att minska utrymmet fördebatten.Jag tycker att det är viktigt att påpeka atterfarenheterna visar att denrädsla och feghet som regeringskanslierna i Europahar haft inför det folkmord som pågår i Bosnieninte har haft någon förankring i verkligheten. Trotsatt över 200 000 människor har mördats i Bosnienoch 3 miljoner har drivits på flykt, var det först närdet riktades en granatattack mot inför världens TV-kameror som FNoch de europeiska staterna var tvungna att ingripaoch ställa ultimatum -- förmodligen för att lugnaTV-tittarna.Många observatörer har på plats hävdat att deserbiska angriparna förstår maktspråk när det ärallvar. Det har också visat sig gälla. Den linjen harinte upprätthållits, utan serberna har inbjudits attsätta i gång motsvarande bombardemang avGorazde. Detta har fått pågå alldeles för . Nuger de offer som har kommit ut ur staden beskedom vad som har skett . Återigenblev det så att när det som skedde inför världensTV-kameror blev olidligt för TV-tittarna, blev mantvungen att ingripa. Serberna drog sig omedelbarttillbaka.Utrikesministern säger att det som sker i Bosnienär en humanitär katastrof. Ja, men det är också enpolitisk och folkrättslig katastrof att detta tillåtsske.Anf. 31 Utrikesminister ():Fru talman! Jag vill hålla med omatt det blev en betydande framgång efter det attNATO och FN ställde ultimatum i samband . Ett visst mått av ljusuppenbarade sig i mörkret. Därefter blev det enförnyad vacklan och felaktiga signaler. Framför alltgäller det de olyckliga beslut som fattades i FN:ssäkerhetsråd, vilket så fort det kom till Sverigeskännedom ledde till att agerade i diversehuvudstäder. Det kan även ha varit fråga om en delövriga signaler. Detta bidrog säkert till den mycketfasansfulla utvecklingen i och omkring Gorazde.Jag vill gärna understryka att svensk politik harvarit konsekvent i så måtto att vi har krävt mertrupp till Bosnien. Det har vi gjort under en långtid. Jag tror att är medveten om attSverige, tillsammans med , är en av de tvåländer som ställde upp när det första beslutet omskyddade zoner fattades. Vi har hävdat ett merabestämt uppträdande från FN:s sida. Vi har sagt att''close air support'' måste genomföras. Vi jobbarmed sanktionsfrågan. Det finns en konsekvens i detsätt försöker bidra till att få stopp påhemskheterna i Bosnien.Anf. 32 ():Fru talman! Jag vill inte på något sätt bestrida attdet finns en konsekvens i den svenskautrikespolitiken när det gäller Bosnien. Det finnsockså en konsekvens i hur de europeiskastormakterna agerar. Det är inte nödvändigtvis tillderas fördel.Det är riktigt att bidrar med och hävdarvissa synpunkter när det gäller FN-trupper. Men vihar också konsekvent avstått från att gå i bräschenoch kräva de ingripanden som enligtartikel 42 föreskriver att det går att göra närfolkrätten åsidosätts. Det har inte framkommitnågot sådant från den . Vi harvarit konsekventa när det gäller att upprätthållainställningen att vapenembargot skall fortsätta attgälla -- som enbart straffar Bosnien.Utrikesministerns svar om styckningen av Bosnienär enbart semantik. I går förklaradeutrikesministrarna att för attdet skall bli en fred måste naturligtvis serberna getillbaka åtminstone några områden som de harerövrat under detta krig. Det är väl en bekräftelseså god som någon att man godkänner att gränser fårändras helt i strid med ESK ochHelsingforsdokumentet -- som därmed harkollapsat folkrättsligt.Anf. 33 Utrikesminister ():Fru talman! Jag håller inte med idenna fråga. Det finns en strävan i alla defredsplaner som har lagts fram att skall hållas samman som en enhet.Det finns diskussioner om kantonala uppdelningar.Vi har Washingtonöverenskommelsen. Hur skallde bosniska serberna fogas in i denna? Denarbetsgrupp som har inrättats skall arbeta för attsamordna fredsanträngningarna. Det är oerhörtväsentligt. Arbetsgruppen skall bl.a. diskutera hurkartan skall se ut.Jag uppfattar att det även finns en strävan attBosnien-Hercegovina skall hållas samman. Mensjälvklart förstår alla att detta är en oerhörtkomplicerad fråga att hantera efter dettafasansfulla krig.Anf. 34 ():Fru talman! Givetvis är det så.Men omvärlden har givit en lång rad signaler till destridande, framför allt de serbiska och tidigare ävende kroatiska angriparna, att trots uppenbaraövergrepp mot den folkrättsligt erkända statenBosnien-Hercegovina skall båda parter tvingas tillförhandlingar. Båda parter måste vara beredda attkompromissa. Aggressorn har genom att påbörjaett folkmord tvingat fram en situation därförhandlingarna kan ge honom en del av det hanönskar. Detta står i strid mot folkrätten och mot allade resolutioner som har antagits under denna tid.Det är uppenbarligen bara fråga om papper somskall verka lugnande. Det har gjorts klart förparterna, inte minst den bosniska regeringen, att deskall komma till förhandlingsbordet och varakompromissvilliga. Detta är en folkrättslig kollapsoch en kollaps för Helsingforsdokumentet ochdärmed för vår utrikespolitik.Anf. 35 Utrikesminister ():Fru talman! Om inte stöder enförhandlingslösning, hur menar attdet kall bli ett slut på det fasansfulla kriget?Anf. 36 ():Fru talman! I och för sig är det väl inte jag som skallsvara. Men jag tar gärna tillfället i akt.Det finns genom ESK och i Helsingforsdokumentetklart fastlagda principer för vad som skall gälla.Fram till det att det upphörde ochBerlinmuren föll var det givet för alla attfolkrättsligt erkända gränser i icke fickändras med våld. Efter murens fall är man tydligeninte förmögen att upprätthålla de principerna.Det finns klart uttalade principer i omatt man skall ingripa med de militära medel som ärnödvändiga när freden hotas och, som i det härfallet, folkrätten angrips.Vi har sett att de få gånger som omvärlden,dvs. FN, har satt hårt mot hårt och hotat med attsätta in de militära medel som krävs har varittillräckliga. Det är entydiga erfarenheter från vadsom har hänt . Därför anser jag attomvärlden, även , under de gångna två årenborde har drivit denna linje betydligt hårdare.Anf. 37 Utrikesminister ():Fru talman! Jag tror att det som är på väg att skeär oerhört väsentligt. , ,Europeiska unionen och FN samordnar sinafredsansträngningar. Det är helt nödvändigt.Sarajevomodellen måste tillämpas, och det måstemer marktrupp till Bosnien.Det är också vår erfarenhet att där FN-styrkornastår starka, där det finns många FN-soldater, därsker inte det som har skett i Gorazde. Här har detinternationella samfundet möjligheter att agera.Jag tror också att sanktionspolitiken gentemotSerbien och måste upprätthållas. Detär ett sätt att försöka få vapnen att tystna i Bosnien.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1993/94:454 om Greklandsblockad mot MakedonienAnf. 38 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat mig påvilket sätt har protesterat mot den grekiskablockaden mot och förklarat detoacceptabla i att ytterligare öka spänningarna påBalkan.Fru talman! upptogs ''denföre detta jugoslaviska republiken ''som medlem i FN. I resolutionen anges särskilt attnamnet är provisoriskt i avvaktan på att FN:smedling skall bilägga namntvisten med Grekland.Sverige röstade för inval i FN och hardärmed erkänt landet. Vi har sedermera upprättatdiplomatiska förbindelser och utnämnt enambassadör i . Vi har även stöttMakedoniens ansökan om att upptas som fullvärdigmedlem i ESK. har dock blockerat ettsådant beslut, vilket rönt stark kritik från enöverväldigande majoritet av ESK:s medlemsstater.Grekland har motiverat sin inställning med destarka reaktioner som väckts i av att ettannat land använder namnet Makedonien.Grekland anser att namnet är enomistlig del av grekisk historia. Om ett annat landanvänder detta namn indikerar detta, enligt grekiskuppfattning, territoriella anspråk på Grekland.Regeringen i å sin sida har försäkrat attstaten inte har några sådana anspråkpå andra länder.Sverige tar dock inte ställning i namnfrågan utanvill att tvisten skall lösas på ett sätt som bäst bidrartill stabiliteten i regionen. Man kan här konstateraatt båda länder är ömsesidigt beroende av varandraoch har synnerligen goda skäl att i eget intressefinna en lösning. har inte agerat på egenhand i tvisten utan givit sitt stöd till deansträngningar som görs av FN och EU och indirektav ESK.Den grekiska handelsblockaden bidrar naturligtvisinte till att förbättra förhandlingsklimatet eller tillatt föra tvisten närmare en lösning. Deninternationella kritiken är också hård motGrekland inte minst från de andramedlemsländerna inom EU. EU-kommissionenhar funnit att det grekiska embargot strider motreglerna för den gemensamma handelspolitikenoch anmält detta till EU-domstolen.Sverige har aktivt verkat för att stärka denregionala stabiliteten. Jag kan här nämna vårtdeltagande med svensk trupp i Unprofor iMakedonien och att ESK under Sverigesordförandeår etablerade en konfliktförebyggandemission i . har också givit ettfinansiellt stöd som bidragit till att möjliggöra förVärldsbanken och IMF att ge lån till landet.Dessutom har varit drivande bakom deinternationella ansträngningarna för att minskaMakedoniens beroende av transportvägar genomSerbien-Montenegro och Grekland.Anf. 39 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Det är ettintressant svar och en intressant redogörelse för huromvärlden har reagerat på den grekiskaaggressionen mot Republiken . Minfråga till utrikesministern var på vilket sätt Sverigehar protesterat mot denna grekiska aggression, ochdet har inte framkommit av detta svar, där man harrelaterat hur omvärlden har reagerat.Som jag ser det är detta en direkt parallell till detsom sker i kriget i Bosnien. Vi har en stat,Republiken , som har erkänts avomvärlden, med tvekan -- inte på grund avprincipiella betänkligheter utan därför att man harhaft problem framför allt inom EU med ,som är medlem i EU och som har utsatt EU för enrejäl utpressning. Vad det handlar om är attGrekland sätter sig över de regler som gäller förumgänget mellan stater i världen och i ochutsätter för en regelrättstrypningsaktion.Vi vet att har stora minoritetsproblemoch är det land som har utsatts hårdast av effektenav de sanktioner som har riktats mot medanledning av kriget i Bosnien och att dettanaturligtvis bidrar till att göra till enkrutburk, som det har varit historiskt i mångasammanhang.Jag tycker att det var på sin plats att avgaven kraftfull protest mot det grekiska agerandet. Istället hänvisar man till vad som sägs inom EU. Jagkan förstå att är angeläget om att inte störarelationerna till EU med tanke på demedlemskapsförhandlingar som för närvarandeförs, men när EU t.o.m. har dragit Greklandinför borde det väl vara möjligt förSverige att säga någonting. är inteordförandeland mer än , och det ärdärför inte så stora risker förenade med att hävdafolkrättsliga principer även i detta fall.Anf. 40 Utrikesminister ():Fru talman! Jag tror att det har redovisats attsvenskt agerande i förhållande till Makedonienröner uppskattning också i . Jag troratt vi på detta sätt ger ett praktiskt,konstruktivt och konkret stöd. Vi verkar för attstärka den regionala stabiliteten, och vi hjälperlandet med ett finansiellt stöd som är mycketbetydelsefullt. ESK-missionen finns på platsen ochär mycket verksam vad gällersanktionsövervakningen.Vid sidan av detta stöder vi FN:smedlingsansträngningar att söka bilägga dessasvåra och emotionellt och historiskt laddade frågormellan och . Jag tror att detär det absolut bästa sättet att försöka bidra till enlösning i denna fråga.Anf. 41 ():Fru talman! Jag är övertygad om att man iMakedonien -- jag har själv varit där -- liksom iBosnien är tacksam för de insatser som görbåde när det gäller Unprofor-soldater och när detgäller ekonomiskt och humanitärt stöd i denprekära situation som man befinner sig i. Men dentacksamheten gäller naturligtvis inte det faktum attomvärlden inklusive fullständigt har avståttfrån att agera i den avgörande frågan, nämligen denutpressning som är utsatt för frångrekisk sida.Precis som i Bosnien visar det sig att aggressionlönar sig. åker amerikanska och andrafredsförhandlare i skytteltrafik mellan ochSkopje och talar om även för regeringen i Skopjeatt man måste vara kompromissberedd. Man måstekomma till förhandlingsbordet. Båda parter måstegöra upp. Alltså: Återigen visar det sig att när denaggressiva parten sätter den andra under press,viker sig det internationella samfundet och sägeräven till offret: Ni måste vara kompromissvilliga!Anf. 42 Utrikesminister ():Fru talman! Det är inte så att det det internationellasamfundet inte agerar. gav ettexempel på att det internationella samfundetverkligen gör det. Dessutom har EU dragitGrekland inför . FN:smedlingsansträngningar är mycket viktiga.Sedan förstår jag inte riktigt att ialla sammanhang är mot kompromisser. Vi vetsjälva att det är mycket viktigt att kunna nåkompromisser och uppgörelser för att nå fredligalösningar. Det gäller både i en demokrati och i allasammanhang.Anf. 43 ():Fru talman! När det gäller omvärldens agerande vetvi att det kommer att dröja år innan den anmälansom har gjort till EU-domstolenslutbehandlas. Det blir naturligtvis ett principielltintressant ställningstagande från ,men vi vet inte om finns kvar somstatsbildning när det domslutet kommer.Beträffande kompromisser vill jag säga följande.Visst skall det förekomma kompromisser, men omnågon utsätts för aggression, skall då vår förstareaktion vara att offret måste vara med om attkompromissa, eftersom någon vill ha något som dethar?Jag vill bara säga att det inte är en alldelesorealistisk parallell att en minoritetsgrupp i någotav våra östra grannländer skulle kunna vända sig betydligt mera aggressiv ledning för en stormakti öster och be den ingripa. Kommer vi då att sägatill våra baltiska broderfolk på andra sidanÖstersjön: Ni måste vara litet kompromissvilliga!Anf. 44 Utrikesminister f420 > AFUGGLAS (m):Fru talman! frågor påminner litetgrand om spörsmålet ''Har du slutat att slå din fru? ''Jag vill utan att ge mig in i dessa historiskt laddadefrågeställningar ändå säga att det finns de som sägeratt man kan diskutera den f.d. jugoslaviskarepubliken val av symbol i sin flaggaosv. Det finns känsliga och besvärliga frågor, och detär väl just om sådana som man bör kunna diskutera.Anf. 45 ():Fru talman! Jo, men det är ju därför som vi harfolkrättsliga principer. Serbiska nationalister anseratt de har rimliga historiska och andra skäl att hasynpunkter och anspråk i det forna Jugoslavien.Ryska nationalister anser att de har rimliga anspråkatt ställa, av historiska och andra skäl, i Baltikum.Greker, serber och bulgarer anser att de har rimligahistoriska anspråk att ställa när det gällerMakedonien. Men folkrätten,Helsingforsdokumentet, handlar om regler församlevnad som inte får brytas. Det är vår skyldighetatt upprätthålla dem, inte att tala om för offret att detmåste visa litet beredvillighet till kompromisser.Anf. 46 Utrikesminister ():Fru talman! Folkrätten ochHelsingforsöverenskommelsen pekar på att tvistigafrågor skall lösas med fredliga medel. Detta är enmycket viktig prinicip. Bl.a. därför är det väsentligtmed FN:s medlingsinsatser mellan ochGrekland.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1993/94:455 om SandjakAnf. 47 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat mig vad densvenska regeringen gör för att bl.a. inom ESK verkaför att mänskliga rättigheter respekteras i Sandjakoch att övergrepp påtalas för regimen i Belgrad.Fru talman! Läget i Sandjak är allvarligt.Situationen där har förvärrats ytterligare sedan flerahundra företrädare för det muslimska partiet SDAarresterades . Vår ambassad iBelgrad, liksom diplomater från andra länder,företar täta resor till och håller på annat sättkontakt med personer från området för att följaläget. Exempelvis har vi erhållit en skakande rapportfrån ett fängelsebesök för knappt en månad sedanhos den häktade SDA-ledaren från Pljevlja, SefketBrckovic. Han bar tydliga spår av säkerhetspolisenstortyr.Vi har vid ett flertal tillfällen framfört våra protestertill regeringen i mot det förtryck somförekommer i Sandjak. På svenskt initiativ harockså ESK ägnat särskild uppmärksamhet åtSandjak . I ett särskiltuttalande har ESK genomordförandeskapet uttryckt sin oro över detförsämrade läget i Sandjak.Överläggningarna förs mellan ESKoch --om bl.a. ESK:s närvaro ilandet. Ett mål med dessa förhandlingar är attåterupprätta en som bl.a. skallbehandla situationen i Sandjak. ESK:sämbetsmannatrojka, där alltså ingår,besökte i detta syfte. Det äremellertid fortfarande oklart om en sådan närvarokommer att accepteras. I samband med besöket iBelgrad träffade även ESK representanter för detmuslimska partiet i Sandjak.Anf. 48 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Det gläder mig attfå den här redogörelsen för aktiviteter frånutrikesministern.Läget i Sandjak är allvarligt, precis somutrikesministern framhåller. Det har ocksåförvärrats. Det är ett klart bevis på att den agressionsom man från serbisk sida ägnar sig åt i stora delarav det är någon form avnollsummespel. Man flyttar om pjäsernaför att utsätta olika folkgrupper för förtryck ochövergrepp av olika slag.Problemet med Sandjak, på samma sätt som tidigaremed Kosovo, är den förhållandevis bristfälligainsynen i det som sker. Jag tycker att det är bra attSverige agerar på det sätt man gör. Såsomförutvarande ordförande i hoppas jag att manunder den tid fortfarande ingår i den s.k.trojkan skall utnyttja den maximalt till att följa upputvecklingen även i Sandjak. Innebäruppmärksamheten på Kosovo och markeringarna,inte minst från den amerikanska regeringen, att manfrån serbisk sida drar sig för att tända krutdurken iKosovo finns Sandjak nära till hands som alternativ.Därför är uppmärksamheten på utvecklingen därväl så angelägen.Anf. 49 Utrikesminister ():Fru talman! Jag tror att det är viktigt att vi även riktaruppmärksamhet på utvecklingen i Sandjak. Jag villsamtidigt säga att den serbiska hänsynslöshet somdemonstreras på olika områden i f.d. Jugoslaviennaturligtvis är plågsam.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1993/94:464 om en nyPalmekommissionAnf. 50 Justitieminister ():Fru talman!