prot · GI0945 · 1994-12-19 00:00:00 — Men enförutsättning är att människor känner sig trygga när degår till läkaren. Det innebär en storängslan att vara sjuk. Att själv kunna få välja sinhusläkare är därför ett stort steg mot ökad trygghet ivården. En patient som känner sin läkare kan lättarebeskriva sina besvär. Det är också lättare för läkarenatt ställa diagnos och föreslå behandling. De allraflesta människor vill ha en stabil och varaktig kontaktmed samma läkare eller med annan vårdpersonal.I jämförelse med många andra länder fungerarhälso- och sjukvården bra i . Det som dock harsaknats är en helhetssyn på människan.Personlig kontakt, individuell omvårdnad och konti-nuitet är mycket viktiga delar i vården. Men dessa hartyvärr inte fått särskilt stort spelrum.En husläkare eller familjeläkare, som vi kristde-mokrater gärna kallar det, är en nödvändig del, till-sammans med hemsjukvård nära människorna, för atttillgodose basbehovet av hälso- och sjukvård.Herr talman! Husläkarsystemet bygger på konti-nuitet och tillgänglighet. Husläkaren kan även fungerasom patientens lots i sjukvården, även om läkaren förden skull inte skall inskränka patientens möjlighet attsjälv få välja vårdgivare.Kritiken mot husläkarreformen har även riktatsmot distriktssköterskornas nya roll. Tvärtemot vadman befarade med husläkarreformen har ändå dist-riktssköterskorna på många håll fått en större rollinom primärvården, i hemsjukvården och i det före-byggande arbetet. Det borde vara en självklarhet attutveckla och bygga ut denna roll i stället för att rivaupp husläkarreformen. Distriktssköterskorna borde fåmöjlighet att bilda egna resultatenheter eller entrepre-nader.Innan förslaget om en husläkarreform kom skick-ades en departementspromemoria ut till bl.a. allalandsting, och Kommunförbun-det. Flertalet av remissinstanserna var positiva tillhusläkartanken.Remissinstanserna höll med om att harhaft en relativt liten del av sjukvårdsresurserna knutnatill den öppna vården. Dessutom ansåg de flesta iremissvaren att patienterna måste få en bättre konti-nuitet i kontakt med läkare och den övriga vården.Herr talman! Egentligen finns det två bärandegrundtankar om husläkarreformen, dels att tillgodoseindividens rätt att välja en egen läkare, dels rätten förde läkare som uppfyller ett visst antal punkter attkonkurrera med andra på lika villkor.Husläkarreformen avhjälper även det faktum attdet har varit svårt att rekrytera läkare till vissa distrikt,som det håller på att bli ett läkaröverskott ivårt land. Husläkarreformen har lett till en bättrespridning av läkarna. Det ser vi som en mycket storframgång.Herr talman! Jag vill avsluta med att säga att detär viktigt att vi fortsätter att utveckla, inte avveckla,och att vi fortsätter att ge möjligheter och inte bararösta emot olika förslag. Husläkartanken var en tankeför framtiden.Jag yrkar bifall till fyrpartireservationen nr 2 tillutskottets betänkande och i övrigt till utskottets hem-ställan.Anf. 45 HANS ():Herr talman! Svensk hälso- och sjukvård är i in-ternationell jämförelse i topp. Det gäller såväl kompe-tens och kvalitet som kostnader. Dessutom är dentillgänglig för hela svenska folket.Den förutvarande borgerliga regeringen påbörjadeett systemskifte i sjukvården, ett systemskifte somhotade rättvisan och kostnadskontrollen. Systemskiftettog också ifrån huvudmännen möjligheten att fullgörasitt planeringsansvar enligt hälso- och sjukvårdslagen.Med dagens förslag till beslut vill vi socialdemo-krater påbörja avvecklingen av systemskiftespolitikenoch återföra till den ordning som innebär att de poli-tiskt förtroendevalda i landstingen och i vissa fall ikommunerna åter kan bestämma hur resurserna kanbestämma hur resurserna skall fördelas utifrån delokala förutsättningarna och de lokala behoven.Det borgerliga experimentet har kostat svensksjukvård miljardbelopp, vilket vi senast fick verifierati går i en artikel i . Det kommer dess värre attfortsätta att kosta stora pengar den närmaste tiden.Om vi skall avveckla systemskiftespolitiken på ettsådant sätt att rättstryggheten garanteras går det dessvärre inte att gå snabbare fram, även om vi är många isjukvårdssverige som skulle önska detta.Herr talman! Förslagen i betänkandet bygger i hu-vudsak på det regeringen föreslår i propositionen1994/95:109. Det betyder att husläkare endast kanetablera sig som privatpraktiserande, med offentligfinansiering, om man kan få ett samverkansavtal medhuvudmannen. Dessutom upphävs bestämmelsernaom att landstingen måste förteckna dem som avståttfrån att välja husläkare.Vidare innehåller propositionen förslag till änd-ringar i lagen om läkarvårdsersättning respektivelagen om ersättning för sjukgymnastik vilka innebäratt etablering med offentlig finansiering endast kanske om samverkansavtal med upprättas.Detta gäller också ersättningsetableringar och etable-ringar i stödområden.Regeringen meddelar också sin avsikt att åter-komma till med förslag om att upphävahusläkarlagen och ange riktlinjer för hur primärvårdenbör utvecklas.Avsikten med de aviserade förslagen är att sjuk-vårdshuvudmännen, dvs. landstingen eller i vissa falllandstingsfria kommuner, skall ges möjlighet att or-ganisera den öppna vården på det sätt som är bästutifrån de lokala förutsättningarna.Vidare aviserar regeringen sin avsikt att återkom-ma till med förslag om bl.a. administratio-nen av ersättningarna till läkare och sjukgymnasteroch övergångsbestämmelser för de privatpraktikersom är etablerade eller som har anmält avsikt attetablera sig.Utskottet har här kompleterat propositionens för-slag så att ingen etablering med offentlig finansieringkan ske utan samverkansavtal efter den 14 maj 1995.Det innebär att de som anmält sin avsikt att etablerasig före måste fullfölja sin av-sikt , dvs. efter det attpropositionen lades fram.Till betänkandet fogas också tre motioner. Dessaresulterar i sammanlagt fem reservationer, som i hu-vudsak går ut på att avslå propositionen och följaktli-gen behålla den fria etableringen. Jag har tidigareargumenterat mot detta.Herr talman! Svensk hälso- och sjukvård står sigmycket gott i internationell jämförelse, detta oavsettom vi tittar på kvalitet, kompetens eller kostnader,vilket jag inledningsvis konstaterade.Hälso- och sjukvården har inte gjort sig förtjänt avdessa snabba kast i politiken som den borgerliga re-geringen signerade. De förändringar som skall görasmåste vara väl underbyggda och förankrade hos såvälpatienter som personal. Så var inte fallet med de för-ändringar som den borgerliga regeringen genomfördeunder förra mandatperioden. Protesterna var omfat-tande mot de verksamhetsförändringar som tvingadesfram av borgerlig centralstyrning och byråkratiskapåfund, allt i syfte att marknadsanpassa sjukvården.Det visade sig vara lika dumt att marknadsanpassasjukvården som att marknadsanpassa skolan ochbarnomsorgen. Jag hoppas att många nu lärt sig denläxan. Jag har dock ingen förhoppning att så skullevara fallet med Moderaterna.Herr talman! Det som skett är egentligen oerhörtallvarligt. Patienter har kommit i kläm och personalhar blivit uppsagd - och detta bara för den borgerligaregeringens experimentlusta. Var stårvad gäller hälso- och sjukvårdspolitik och dess finan-siering är för oss välbekant. De har aldrig gjort någonhemlighet av att man inte gillar det nuvarande syste-met med solidarisk finansiering och demokratiskstyrning. vill ha en annan ordning sombygger på den starkes rätt att ta för sig framför demsom inte är lika starka.Jag anklagar också kds, och Folkpartietför att med öppna ögon och mot bättre vetande slå inpå en väg för svensk hälso- och sjukvård som på siktskulle innebära försämringar för vissa delar av landetoch för vissa grupper.Även om här försökte nyan-sera den bild man får när man läser reservationernagår det inte att komma ifrån att också stårbakom yrkandet om avslag på den proposition som vibehandlar. Trots de uttalanden som gjorts från sjuk-vårdspolitiker ute i landet, hos kds och i all-mänhet, har dessa partier i traskat patrullmed i och uppenbarligen fort-sätter denna väg, om jag skall gå efter reservationer-nas innehåll.Det är en väg som, om den skulle vinna kamma-rens majoritet, innebär att läkarna och sjukgymnaster-na kan fortsätta att ha sin fria dragningsrätt på svenskafolkets sjukvårdspengar. Det innebär naturligtvis att vifår områden och grupper som inte får den hjälp ochden vård de behöver.Detta sker i en situation där vi vet att vi behövervara mer rädda om skattepengar än tidiga-re. Är vi inte det kommer vi inte att klara det växandebehovet av vård och omsorg för inte minst äldre. Vikommer inte heller att klara ekonomin för landet,landstingen och kommunerna.Herr talman! Människors hälsa är en av de vikti-gaste samhällsfrågorna. Till vissa delar kan vi självapåverka vår hälsa: genom kostvanor, alkoholbruk,rökning, motion osv. Men många viktiga orsaker tillohälsa råder vi inte över som enskilda individer. Detgäller bl.a. arbetsmiljö, bostäder, sociala faktorer ocharbetslöshet. Här har samhället det samlade ansvaret.Jag vill i det sammanhanget för kammaren i all-mänhet och i synnerhet tydliggöra detsom är socialdemokratins huvudprinciper för hälso-och sjukvården:1. God och trygg hälso- och sjukvård till alla, obe-roende av inkomst.Det skall vara en självklar trygghet för varje indi-vid att det finns en bra hälso- och sjukvård. Ingenskall känna behov av att köpa sig privata sjukvårds-försäkringar för att få den bästa sjukvården. Den somär sjuk skall alltid få den vård hon eller han behöver,oberoende av sin egen ekonomi.2. Valfrihet och inflytande för patienten.Patientens önskemål och behov skall så långt sommöjligt styra utformningen av vården. Patienten skallges stor valfrihet och inflytande över sin egen situa-tion.3. Gemensam finansiering.Hälso- och sjukvården är ingen handelsvara. Ingenkan välja att inte bli sjuk. Därför skall hälso- ochsjukvården vara gemensamt finansierad via skattse-deln.4. Rättvis fördelning efter behov.Resurserna till hälso- och sjukvården skall förde-las rättvist och efter behov. Det är inte efterfrågan,dvs. hur mycket människor är beredda att betala, somskall vara avgörande utan behovet.5. Demokratiskt styrd hälso- och sjukvård.En fördelning av resurserna rättvist och efter be-hov kräver att hälso- och sjukvården är demokratisktstyrd. Marknadskrafterna får inte vara styrande i dettasammanhang.6. Bästa möjliga utbyte av skattepengarna.Eftersom resurserna till hälso- och sjukvårdenkommer att vara begränsade även är detoerhört viktigt att medborgarnas skattepengar användsså att de ger största möjliga nytta.Herr talman! Med dessa principer som ledstjärnakonstaterar jag att det inte finns något utrymme för frietablering med fri dragningsrätt på sjukvårdens peng-ar för någon personalkategori i sjukvården.Med detta yrkar jag bifall till socialutskottetshemställan och avslag på samtliga motioner.Anf. 46 () replik:Herr talman! Det var minsann rejäla besked, HansKarlsson, och det tackar jag för. Politikerna skallbestämma, sade . Var finns patienten isjukvårdsperspektivet för en socialdemokrat? Politi-kerna skall bestämma.Jag tycker att det var ett mycket talande uttalande.Hans Karlsson säger att vi har en bra sjukvård avhög kvalitet och att den inte kostar särskilt mycketpengar. Nej, men hur skall vi finansiera framtidasjukvårdsbehov? Hur skall den framtida finansiering-en se ut? Hur skall organisationen för svensk sjukvårdse ut?Den nya tekniken ställer allt större krav på denslutna vårdens resurser. Det är precis det som är an-ledningen till att jag vill förbilliga den enkla öppnavården för att få över resurser till den tunga dyravården, ingenting annat. Här tänker ni fel. Ni ser denprivata vården som ett hot i stället för en möjlighet.De kostnader som både ochHans Karlsson har läst om i beror på att lands-tingen inte haft förmåga att anpassa sina resurser tilldet utbud av privat vård som finns. Att det finns ettstörre antal etablerade privatläkare i och istorstäderna är ju inte så konstigt, för faktum är att detfinns mer folk där också.Anf. 47 HANS () replik:Herr talman! Jag kan börja med att kommenterafrågan om att anpassa kostnaderna. Kostnadsökning-arna beror på att landstingen inte haft förmåga attanpassa sig till de fria etableringarna, säger . Anpassning i det här sammanhanget, LiselotteWågö, handlar om att säga upp personal och att görasig av med sjukhus, vårdcentraler osv. Jag är intesärskilt förvånad över att man inte förmått att göraden typen av anpassning på den korta tiden.Det handlar också om att landstingen har varitmedvetna om att skulle det gå bra i höstens val i sep-tember har vi socialdemokrater lovat att avveckla denfria etableringen, som innebär att läkare och sjuk-gymnaster bara kan skicka räkning till landstingen. Viåtergår till den ordning som gällde tidigare och somgett oss en sjukvård i världstopp.Vi kan också i det här sammanhanget konstateraatt talet om att det skulle bli billigare med fri etable-ring inte äger någon giltighet. Det har visats i enmängd studier att ökade privata etableringar för sjuk-vården totalt innebär större kostnader, inte bara iSverige utan också utomlands.Avslutningsvis, herr talman, måste jag fråga vad hon tycker är det viktigaste när detgäller hälso- och sjukvårdspolitiken. Är det läkarnasoch sjukgymnasternas rätt att fritt etablera sig ochskicka räkningen till landstingen eller om det ärmänniskors rätt, oavsett om man bor i elleri , att ha tillgång till läkare och sjukvårdnär man är i behov av det? Vilket är viktigast förLiselotte Wågö?Anf. 48 () replik:Herr talman! Självklart sätter vi patienten i cent-rum. Det sade jag i mitt inledningsanförande. Det ärockså viktigt för människors valfrihet att de också fårvälja den marknad där de vill verka. Det är viktigt förvårdgivare att få välja arbetsgivare, inte minst förkvinnor. Som känner till är sjukvårdenkvinnodominerad. Varför skall vi förvägra kvinnorinom sjukvården att välja arbetsgivare? Det existerarinte inom någon annan bransch i svenskt näringslivoch arbetsliv.Hans Karlsson säger att det är viktigt att alla fårtillgång till god sjukvård. Jag delar den uppfattningen.Men på vilket sätt skulle en privat etablering i Stock-holm förhindra att alla får tillgång till god vård ochkan välja på lika villkor? Att det skulle dränera pengarfrån landstingen återkommer ständigttill. säger han att landstingen haft för korttid på sig att verka för att göra anpassningarna. Varförkommer man med dessa återställare nu? Varför intelåta det här systemet verka så att man får en anpass-ning, så att landstingen kan - så länge de skall varakvar som sjukvårdshuvudmän - anpassa sina resursertill det de verkligen är satta att sköta. Det finns såmånga öppenvårdsmottagningar med enklabesök på våra sjukhus som kostar mer änett besök kostar hos en husläkare i primärvården ellerhos en privatpraktiker. Det är där vi har möjligheteratt spara.Jag anser att det är oerhört viktigt att vi nu verkli-gen ransonerar våra resurser inom svensk hälso- ochsjukvård så att vi står färdiga att satsa på högpriorite-rade områden, inte minst inom äldreomsorgen, somkommer att utgöra en mycket stor utmaning framöver.Anf. 49 HANS () replik:Herr talman! Jag hoppas att det framgått av mittanförande att vi socialdemokrater sätter patienten icentrum. Om inte lovar jag att översända ett exemplarav texten till , så att hon kan läsa denvid lämplig tidpunkt.Om vi tittar på de uppgifter som i och för sig intevar nya för mig men som presenterades i i går, servi att de visar på kostnaden under de åtta månadersom den här utvecklingen mätts. Vi kan konstatera attdet blir en kostnad om ytterligare 1 miljard kronor.Låt oss då titta på vad vi kunde ha fått för den miljar-den omsatt i tjänster för undersköterskor. Underskö-terskorna har ju i stora grupper fåttlämna sjukvården. Det har medfört att omvårdnadenpå en del håll har försämrats.4 000 undersköterskor hade kunnat få jobb ochkunnat göra en god insats i sjukvården i stället för attden här miljarden spenderades på en verksamhet sominte behövs, därför att landstingen har förmåga attplanera sjukvården på ett mycket bra sätt. Detta visaratt problemen med ojämnt fördelade sjukvårdsresur-ser, läkarbrist osv. var avhjälpta långt innan husläkar-lagen och den fria etableringen trädde i kraft.Vi är alltså, , på rätt väg. Vi är påväg in i en situation där vi åter ser till att landstingenfår kontrollen över kostnaderna och får möjlighet attplanera verksamheten så att ingen grupp och ingen delav landet lämnas utanför.Anf. 50 () re-plik:Herr talman! inledde med att talaom att Socialdemokraterna vill avveckla systemskif-tespolitiken. Ja, det här är helt i linje med den återstäl-larpolitik som Socialdemokraterna hela denna hösthar sysslat med. Det förvånar mig ändå väldigtmycket att Socialdemokraterna är mer intresserade avåterställarpolitik, av att gå tillbaka till det som varförut, än av att se till att patienten får stå i centrumoch av att se till vikten av kontinuitet i vården och avatt det finns läkare tillgängliga i alla områden - ävenlångt ute på landsbygden.Det handlar inte om att återgå till en situation därlandstingspolitikerna återigen kan bestämma, somHans Karlsson uttryckte sig. Landstingen kan ju redani dag, enligt husläkarlagen, helt och hållet organiseradet här. Det är landstingen som står för listningen. Detär landstingen som vet hur många patienter som finnsinom det egna området. Det är landstingen som vethur många husläkare som kan tillåtas utifrån det antalpatienter som varje husläkare har.Jag är alltså mycket förvånad över att man hellresysslar med återställarpolitik än ser till att patientenstår i centrum och ser till kontinuiteten och till möj-ligheten att ha samma läkare var man än bor. talarjag enbart om husläkarsystemet. När det gäller vissaprivatpraktiserande läkares och sjukgymnasters eta-blering har jag ju yrkat bifall till hemställan i utskot-tets betänkande.Anf. 51 HANS () replik:Herr talman! Jag noterar med tillfredsställelse attKerstin Warnerbring och har tagit sittförnuft till fånga när det gäller den fria etableringenför specialistläkare och sjukgymnaster. Så långt är detgott och väl. Men det går inte, ,att påstå att landstingen med rådande ordning har fullkontroll över husläkarna.Jag vet inte hur situationen är i . Men i län, som jag representerar,har vi en situation där vi i vissa kommuner tvingasstänga vårdcentraler och säga upp personal, därför attprivata husläkare har etablerat sig där. Det har degjort, skulle jag vilja säga, i strid med landstingetssamlade sjukvårdspolitiks intressen.Det innebär att vi får situationer med kvalitets-sänkningar och situationer där människor inte kan fåden vård och behandling som de har rätt till enligthälso- och sjukvårdslagen. Därför måste planerings-ansvaret och kostnadskontrollen fullt ut återföras tilllandstingen.Dessutom: Talet om att det tidigare inte skulle hafunnits möjligheter att välja sin läkare, eller att denmöjligheten kommer att tas bort i och med det beslutsom vi fattar i dessa frågor, är felaktigt. Detfria valet kommer att kvarstå. Landstingens möjlighetatt bestämma om husläkare eller familjeläkare kom-mer också att kvarstå. Det handlar här helt enkelt omatt återföra besluten till den nivå där de för patienter-na och ekonomin bästa besluten kan fattas.Anf. 52 () re-plik:Herr talman! hänvisar till att huslä-karlagen inte har fungerat i hans eget landstingsområ-de. Men enligt lagen råder stor frihet för varje lands-ting att ordna så att husläkarorganisationen överens-stämmer med det egna landstingsområdets behov.Det kan inte gärna vara fel - bara föratt den beslutat om husläkarsystemet - om det här slårsnett i något landsting. Självklart kan genomförandetav detta ha sina brister här och var ute i landet. Just avden anledningen menar vi att Husläkardelegationenskall inkallas. I stället för att nu abrupt förändra sakeroch ting i husläkarsystemet skall vi återinkalla dele-gationen för att verkligen utvärdera och titta på deolika landstingen för att se var misstagen har begåttsoch vad de berott på. På så sätt skall vi förändra, för-bättra och utveckla systemet.Hans Karlsson påstår att det även efter ett avskaf-fande av detta kommer att finnas möjlighet att väljaläkare och att behålla kontinuiteten. Jag skulle då viljage ett litet tips: Åk gärna upp tillNorrland - gärna till den ort där jag är född, Ham-merdal i , där man hade en läkare kanske envecka. Sedan var läkaren försvunnen. Så är det fortfa-rande på många ställen. Man får byta läkare varjegång man har behov av en sådan. Det är inte förenligtmed kravet på kontinuitet och ett gott samarbetsför-hållande mellan läkare och patient.Följaktligen är det absolut bästa att behålla syste-met samt att se till att det utvärderas, förändras ochförbättras och att genomförandet ute i de olika lands-tingen fungerar.Anf. 53 HANS () replik:Herr talman! Dess värre tror jag att inte har satt sig in i husläkarlagens alla lag-rum och bestämmelser. Vad jag påstod om att privatahusläkaretableringar i strid med intressenhar skadat primärvården motsätter sig . Hon påstår att det i så fall är fel.Men husläkare har - om man uppfyller de kravsom ställs - möjlighet att etablera sig, oavsett vadlandstinget tycker, tänker eller vill. Det innebär natur-ligtvis att man marknadsför sig och ser till att man fåröver patienter på sin egen lista. Därmed tvingaslandstingen att säga upp personal på vårdcentraler.Detta har hänt i några fall i det landsting som jag välkänner till. Jag tror också att detta har hänt på andrahåll ute i landet.Detta skadar i första hand patienten. Vi har ju enganska så väl förutbestämd summa pengar som skallräcka till vården och omsorgen. Slösar vi med deresurserna genom att tillåta en sådan extravagans somden fria etableringen, så kommer patienten i kläm.Det är alltså och den förutvarande rege-ringens fel att nämnda situation råder. Det är inteenskilda landstings fel att det är så. De har ju intemöjlighet att bestämma över hur detta hanteras.Sedan några ord om Husläkardelegationen, där jagsjälv ingått och som har jobbat så länge det var aktu-ellt att fortsätta med husläkarnas fria etablering. Avallt att döma kommer att avskaffadenna. Därmed är det också naturligt att Husläkarde-legationen slutar verka. Vårt uppdrag var att följa denfria etableringen och följderna av husläkarlagen närdet gäller patienter, ekonomi osv.Avslutningsvis vill jag säga att jag håller medKerstin Warnerbring om att det är viktigt med valfri-het och kontinuitet. Jag är ganska säker på att om vinu återför bestämmanderätten över sjukvårdens resur-ser till dem som kan det här bäst, så garanterar vidärmed möjligheten att få nämnda kontinuitet ochvalfrihet även i de delar av landet som intehaft sådant. Det är framför allt av omsorg om männi-skor som bor i glesbygd som vi socialdemokrater harslagits mot den fria etableringen. Därför är vi väldigtglada över att av allt att dömaavskaffar densamma.Anf. 54 () re-plik:Herr talman! Jag vill, i likhet med , säga att min replik handlar om husläkarla-gen, eftersom vi också ställer upp på utskottets ma-joritets yrkande när det gäller den fria etableringen iövrigt.Jag vill börja med att säga till attdet var för att den socialdemokratiska sjukvårdspoliti-ken inte fungerade i primärvården som förslaget omhusläkarlagen kom. Hade primärvården fungerat, hadesäkert inte den lagen kommit, och det är viktigt attnotera.Jag vill börja med att fråga : Vadfinns det för anledning att tro att den socialdemokra-tiska politik som senast misslyckades när det gällerprimärvården skulle lyckas om man återinförde den ?När det gäller hur husläkarlagen har fungerat i oli-ka län kan jag tala om att i län, som jag kom-mer från, fungerar den bra. Man har haft en del be-kymmer, men problem är ju till för att lösas. Det kanman också göra med litet god vilja.När man nu går ut bland människor och frågar -vilken partitillhörighet de än har, även socialdemokra-ter - säger de att det säkert inte kommer att bli så storskillnad när det gäller hur det kommer att fungera ivårt län om husläkarlagen avskaffas.