prot · GH0968 · 1994-03-02 00:00:00 — börjar jagockså att härskna till här snart. Ta och läs våramotioner och se vad som står där! Titta på de 38miljarderna, när ni inte kan plocka upp ett enda öresjälva. Att sedan komma och påstå att vi bidrar tillatt höja de offentliga utgifterna är nonsens.Det var värst vad vi har gjort mycket tillsammansmed Socialdemokraterna. Det var nästan kultycker jag, därför att vi är nämligen ett friståendeparti. Jag har inget kontrakt med attgöra som vill, inte . Det harinte Ny demokrati heller. Vi stöder den politik somvi tycker är bäst. När vi har stått inför olika val harvi i allmänhet tyckt att ni har varit bättre änSocialdemokraterna.När det sedan gäller att vi inte skulle ha någonvärderingsgrund vill jag säga att jag har låtit folksom kan detta med värderingsgrunder att titta påvåra förslag. De tycker nog betydligt mycket merom detta än vad gör. Vi vet mycket välvar vi står, men vi tror också att det behövs expertis.Hur man kan vara i riksdag eller överhuvud taget delta i en politisk debatt utan att tro attdet behövs experter som uttalar sig i frågor övergårmitt förstånd. har ju själv varit tvungenatt förklara för sådant som över huvudtaget är ''basics'' i ekonomi.Anf. 125 Finansminister ():Fru talman! Vad trevligt att någon annan också blevupprörd här.Det är klart att det är fel på de åtgärder som ni harföreslagit. Det är nästan definitionsmässigt så i ochmed att vi inte från regeringssidan själva har lagtfram dem. Det borde rimligen ta alldeles för givet. Om vi tyckte attåtgärder var bra skulle vi själva föreslå dem. Om viinte har gjort det så är det för att de är sämre. Påmånga punkter tycker jag att det är ganska dåligaförslag som ni presenterar. Man får utgå från attregeringen inte har egen majoritet i ochdå vidtar diskussionerna i de olika utskotten. Detär klart att det i sak är larvigt att under 9--10månader det här kalenderåret ha en postmoms på12 % i stället för som regeringen hadeföreslagit. Detta är självklart, och det borde t.o.m.Ian kunna förstå.Detta med experterna var intressant. Det fannsinget argument mot bristen på egen ideologiskledstjärna och att det var den som styrde er tilltrotill experter. Det är säkert utmärkt medsakkunskap, men verkar tyckaatt det är experterna som skall bestämma.Experterna skall ju vara till hjälp, men det är ändåpolitiker och politiska värderingar som skall avgöravar besluten skall fattas. Det är sådana värderingarsom ni inte har, och det är därför som besluten blirkonstiga från gång till annan. De stämmer inte, deär ologiska och irrationella.Jag tror att detta faktiskt är ett av skälen tillförändringarna i opinionsläget. Många människorär faktiskt konkret beroende av de beslut som fattasi denna riksdag, och många människor tycker attdet vore bra om man någorlunda kunde förutsevilka beslut som skall fattas. Det kan man normaltsett göra, eftersom de flesta partier har en ideologii grunden. Det gör att man något så när kan räknaut var de olika ideologierna lever i enskildasakfrågor. Men det går inte när det gäller Nydemokrati, vilket skapar en osäkerhet som jag trorbekymrar ganska många enskilda människor.Anf. 126 () replik:Fru talman! Några debattörer har blivit upprörda.Jag är mindre upprörd. Jag blir sällan upprörd avatt borgerliga politiker driver borgerlig politik, sådet är ingenting att förvåna sig över.En sak förvånade mig kanske -- ja, inte riktigt, menvi kan låtsas att jag är förvånad -- nämligen attAnne är så nöjd med tanke påarbetslösheten och budgetunderskottet. Men manmåste förstås vara nöjd så länge man har en post.Annars står man inte ut. Men borde intevara nöjd med detta underskott och dennaarbetslöshet. Dessutom är jättenöjdmed . Då blir jag litet fundersam överhur bra det avtalet är. Finns det anledning att varanöjd med detta avtal?Jag vill, , ställa en väldigt rak ochkonkret fråga: Hur mycket betalar statsbudgetentill EU och ? som varmed i bör ju kunna ge besked om antaletmiljarder. Decimaler behövs inte.En sak har rätt i: endast jobb i denprivata sektorn kommer att sanerabudgetunderskottet. Vi i delarfullständigt denna ståndpunkt. Det syns på vårtbudgetalternativ; eller hur ? inte bestrida att vi har denna insikt.Arbetslösheten och budgetunderskottet förvärrarömsesidigt varandra. Man kan inte angripa bara detena problemet för att lösa båda. Det är helt sant.Men jag behöver inte upprepa mig. kani morgon läsa i protokollet vad jag sade i mitthuvudanförande. var här när jag hölldet. Hon vet att vi har anvisat medel för att angripabåda problemen.Det är sant att endast jobb i den privata sektorn kansanera budgetunderskottet. Men det är inte helasanningen. Endast skatteinkomsterna kan sanerabudgetunderskottet, inte jobben i sig. Ni iregeringen har sänkt de skatter somredan var låga och höjt de skatter som redan varhöga. Skatten på arbete har höjts, medan de redanlåga skatterna på företag och kapital har sänkts.Därför har vi fått problem med efterfrågan och medstora underskott. Det är en felaktig skattepolitik igrunden.När det gäller Nathalieplanen, , vill jagfråga: Tjänar staten på att kommunerna håller realtoförändrad konsumtion? Det är en kompliceradoch klurig fråga.Anf. 127 Finansminister ():Fru talman! borde veta -- och jagtror att han vet och att det är ett uttryck för englidning i formuleringen -- att jag sannerligen inteär nöjd med underskottet. Det var en ovanligt fånigformulering. Däremot är jag nöjd med attunderskottet minskar efter att tidigare ha varit förstort. Detta är positivt.Medlemsavgiftens belastning på budgeten har idebatten figurerat i EU-sammanhang . Avgiften har legat på 20-miljardersnivån.Efter förhandlingarna kan vi nu konstatera att denför blir ungefär 9 miljarder och för 1996mellan 11 och 12 miljarder. Därefter ökar den. Såsmåningom, beroende på hur ekonomiernautvecklas, ligger den i trakten av 18--19 miljarder.Detta är egentligen ganska irrelevant, och jag skallåterkomma till detta.Lars insikt om att det krävs jobb i detprivata näringslivet för att såsom ett tillskott tillNathalieplanen sanera finanserna är uppenbarligenotillräcklig. Era förslag är sådana som i långastycken förstör möjligheterna för de privataföretagen att växa och erbjuda jobb. Det kanskefinns en insikt i ord, men den är otillräcklig iförslagen.Det finns en inkongruens med tanke på dengrundläggande ideologin -- om den heterkommunism eller något annat numera. Det är ju eninternationell rörelse, och därför är det konstigt har landat i en så skarpt negativ uppfattningom medlemskapet i Europeiska unionen. Det geren låg trovärdighet i de andra komponenterna iVänsterpartiets förslag. Jag har dock inte någonspeciell anledning att bekymra mig för det.Eftersom jag har en helt annan uppfattning änVänsterpartiet om det mesta, är det ju bra frånFolkpartiets synpunkt om har lågtrovärdighet. Men det borde bekymra LarsBäckström liksom den mycket försvagadetrovärdighet som rimligen måste hainom miljöpolitiken efter att inte ens ha vågat röstaför i ökad bensinskatt.Anf. 128 () replik:Fru talman! Detta är en ekonomisk debatt. När detgäller ekonomin ger exakt vad Sverigebehöver. Vi får inte mer genom EU-medlemskapet,som medför en finansiell kostnad på 18 miljarder.Min väsentliga fråga lyder: Kan staten tjäna enenda krona på att kommunerna har en realtoförändrad konsumtion? Mitt svar på den frågan ärnej. Staten tjänar inte något. Men det är inte slutdärmed. Om kommunerna skall hålla en realtoförändrad konsumtion, vad måste de då göra? Omprisutvecklingen är , får kommunernakostnader på . Men den ekonomiskautvecklingen under Nathalieplanens tid skall juvara , säger skall alltså ha en real tillväxt. Reallönernakommer att vara högre än det som på fikonspråketkallas BNP-deflatorn. Det medför att kommunernamåste höja reallönerna för sina anställda, och dåmåste de göra sig av med personal för att hålla enrealt oförändrad konsumtion. De får göra sig avmed ungefär 70 000 människor. Staten får betalaarbetslöshetsunderstöd eller utbildningsinsatser.Men staten får inte in en enda krona på attkommunerna har en realt oförändrad konsumtion,såvida inte staten gör stora indragningar.Det finns också ett annat scenario, ,nämligen att kommunerna håller en realtoförändrad konsumtion tillväxt iekonomin. Vad händer då? Jo, det kommer inskattepengar till kommunerna, men de får inte ökakonsumtionen. Då skulle kommunerna få ettfinansiellt sparande som de inte fåranställa folk och som de tvingas avskedapersonal. Det skulle bli en fullständigt absurdsituation, . Då skulle kunnata medel från kommunerna, men det har inte velat. Avser regeringen att kunnautnyttja ett sådant eventuellt finansiellt utrymmeoch dra in det till staten, då börjar jag förstå att detinte bara var skuggtankar som diskuterades tidigaremellan och . Men, fruWibble, tjänar staten någonting på attkommunerna håller en realt oförändradkonsumtion? Mitt svar är nej. Vore det inte dags att lyssna på Calmfors, attlyssna på ledarskribenter, och gekommunerna en möjlighet att ha folk i arbete påriktiga jobb i kommunsektorn, på daghem, i skolor,i omsorg och i sjukvård, i stället för att ökaarbetslösheten?Anf. 129 Finansminister ():Fru talman! gör intressanta inlägg,men den väsentliga frågan i sammanhanget ärtyvärr felställd i den meningen att fasta på staten. Men det som är intressant i detoffentlig-finansiella perspektivet är ju de samladeoffentliga finanserna. De omfattar staten,kommunerna, AP-fonderna ochsocialförsäkringssektorn. Det konstituerar dagensallvarliga problem. Den fråga som bör ställas är:Vad händer med de samlade offentliga finansernanär man gör olika saker?I det avseendet kan man konstatera att det äralldeles självklart att de offentliga finansernaförbättras om kostnaderna för verksamheten inteväxer så snabbt som de gjorde , då vi hade prisökningar som blåste upp allasiffror. Det är alltså mycket positivt.Låt mig upprepa en gång till att det i dettasammanhang inte handlar om att dra in statsbidragfrån kommuner och landsting. Det finns inte mednågot sådant i Nathalieplanen. Vad det handlar omär i stället att i verkligheten få en realt oförändradutgiftsnivå för kommuner och landsting. Om dennaskulle ha blivit noll ändå blir det inte någonbesparing i siffertabellerna. Skulle den ha varit 4 %i en annan ekonomisk miljö skulle besparingen hablivit kanske 60--. Men det ärinte det som är det intressanta, utan det är mer enindikativ beskrivning. Det intressanta är att det blirnoll i kostnadsökning.Vad sade på en annan punkt varmindre klokt -- för att uttrycka det vänligt. Ilskanbörjar nämligen gå över. skulle alltsåvara tillräckligt. Men så är inte fallet enligt minbedömning. Det är inte tillräckligt stabilt för att viskall få den säkerhet i fråga om de ekonomiskaförutsättningarna för investeringar och jobb iSverige som vi behöver för att lösa upp våra tvåstora obalanser: jobben och de offentligafinanserna. Inte heller ger det, och då på helt andragrunder, oss svenskar möjlighet att vara med ochbestämma. Vi får i stället så att säga anpassamerparten av vårt beteende efter beslut som fattaspå annat håll.Jag är tillräckligt mycket av maktmänniska -- ochdet är väl alla vi som är politiskt verksamma -- föratt vilja vara med och bestämma så att det blir braför oss i . Således tycker jag att vi svenskarhar tolkningsföreträde när det gäller det som är braför . Därför vill jag att vi svenskar är medoch bestämmer, och då krävs det ett medlemskap.Anf. 130 ():Fru talman! Eftersom kammaren tidsmässigt liggerlångt efter skall jag korta ned mitt anförande för attpå det sättet underlätta det fortsatta arbetet. Mennågra saker tycker jag att det är viktigt att ta upp.Vårt land har väldigt stora problem. Dagens debattvisar också på det. har statsskuldenfördubblats, arbetslösheten tredubblats samtbudgetunderskottet och upplåningsbehovetfyrdubblats. Det här är våra stora problem menockså våra stora arbetsuppgifter.Vi kommer att klara det hela under vissaförutsättningar. Men då måste i varje fall nästanalla känna att politiken är rättvis, att bördornafördelas efter bärkraft. Man måste vara lyhörd ochen smula ödmjuk. Den som är det inser attmedborgarna måste märka att man gör allt somgöras kan för att medborgarna skall få göra vad deallra helst vill: arbeta.Det kan finnas hur många som helst ochdet kan förekomma hur många råd som helst frånekonomer -- vad de råden nu kan vara värda -- menom de stora och breda medborgargrupperna intemärker att uppoffringarna fördelas på ett rimligtsätt ställer folk inte upp. Då klarar vi inte det hela.Detta är vårt lands problem.Demokrati är det bästa styrelseskick som vi kännertill. Men demokrati är mer än så. Demokrati ärnämligen också ett sätt att lösa för medborgarnaviktiga frågor när det gäller vardagen. Det handlarom arbete, välfärd och rättvisa. Ja, det handlarkanske t.o.m. om rättfärdighet.Det går alltså inte att lösa vårt lands problem om --för att ta ett exempel -- mina väljare, dvs. desocialdemokratiska väljarna hemma iSjuhäradsbygden, lågbetalda tekoarbetare,arbetslösa byggnadsarbetare och oroliga människorsom jobbar inom vård och omsorg märker attuppoffringarna inte gäller alla. Då klarar vi alltsåinte nämnda uppgift.Vissa kan ju ses susa förbi i gräddfilen. Det är vadden här debatten borde handla om. Jag ärfullständigt övertygad om att våra arbetsuppgifteroch problem, som är mycket stora, är av denkaraktären att de inte kan lösas om det inte sker enuppslutning från vad jag kallar de stora och bredamedborgargrupperna.Vi skall vara glada över att det nu går bra -- GöranPersson har också poängterat det -- när det gälleren viss del av ekonomin, nämligen exportindustrin.Men vi skall komma ihåg att det är resultatet av vadstatsministern kallar för misslyckandet. Vi har endel att lära av det. Men vi skall också komma ihågatt det gäller en så liten del av ekonomin att detstora problemet inte löses. Jag tänker då påarbetslösheten.För att ingen skall beteckna oss som gnällspikar villjag alltså poängtera att vi är glada över att det nugår bra. , somföretaget numera heter, säljer yuppienallar världenöver. Man säljer AXE-växlar osv. Allt detta ärmycket bra, men det räcker inte. Vi får inte luras ifällan och tro att det här räcker. Det behövsytterligare något.I går kunde vi höra att -- herrTobisson sitter ju med i dess styrelse -- har fått sänkt''rating''. Det var inte överraskande, sade herrTobisson. Jag förstår inte varför, men han sadefaktiskt så -- ja, det var kanske förutsett. Varför harman fått sänkt ''rating''? Standard and Poors anser,jag återger från i går, att arbetslösheten iSverige är oroväckande hög och efterfrågan väldigtlåg. Det kunde nästan ha varit en socialdemokratsom hade sagt det -- eller jag t.ex.Men ni tror inte på oss.Kan ni ändå inte fundera över vad dethär internationellt erkända företaget anser omsvensk ekonomi? Ni behöver bara fundera överdet, kanske på er kammare.I finansplanen står det att arbetslösheten i årkommer att gå upp litet grand jämfört med 1993.1995 kommer arbetslösheten att gå ner litet grandjämfört med . Jag har alltså läst finansplanen.Där står det att arbetslösheten kommer att liggakvar, om man räknar alla som står utanförarbetsmarknaden, på . Jag poängterar dettaefter upprördhet i den här frågan.Vi menar att det är för sent om man väntar till 1996.Jag påminner om vad Standard and Poors har sagt:Arbetslösheten är oroväckande hög och efterfråganväldigt låg. Det är alltså nu som vi måste komma igång.Finansministern har lämnat kammaren. Meneftersom jag stod på talarlistan när frufinansministern var här tillåter jag mig faktiskt attkommentera en del av vad hon sade. Hon varväldigt upprörd. Hon tyckte att vi socialdemokratervar dumma, att vi körde med bluff och båg ochockså med lurendrejeri samt att det vi föreslagit varen skymf. Hon gjorde nog en artskillnad mellanSocialdemokraterna och . LarsBäckström var nämligen inte dum. Hans förslag varbara mindre klokt. Jag vet inte vad som liggerförborgat bakom denna nyansskillnad. Något finnsväl där bakom.För några år sedan genomförde vi i vårt land vadsom har kallats för århundradets skattereform.Nuvarande finansministern, --dåvarande riksdagsledamoten och ledamoten avfinansutskottet -- var en av dem som personifieradedenna skattereform. Många av oss politiker åkteland och rike runt. Själv hade jag 78 möten denvintern. Jag sade: skall skatten på arbete ochskatten på kapital jämställas. Det är rättvist.Dessutom är det nödvändigt för att förhindra trixar och dribblar mellan olika inkomstslag.Jag är säker på att nuvarande finansministern sadeprecis samma sak på alla möten som hon hade, ochde var säkert fler än mina 78.Sedan blev det val. , som hade 160reservationer i skatteutredningen, blevskatteminister. Han åkte till , och enligtBorås Tidning -- jag var inte där -- sade han undermoderatstämmans jubel: ''Vi skall fortsätta ochsänka skatter i flera mandatperioder, bara för nöjetatt sänka skatter. ''Finansministern lade sig tydligen platt. Chefen påFinansdepartementet tillät skatteministern att sägaoch göra detta.När jag nu talar om för mina väljare hemma iSjuhäradsbygden att det finns sju eller kanske åttaolika nivåer för skatten på kapital, från till25 %, funderar de naturligtvis på vad det är frågaom. Tekoarbetarna och de andra hemma iSjuhäradsbygden vet att de själva betalar drygt30 %. Jag sade ju , när vi hadegjort upp med , att skatten på arbete ochskatten på kapital skulle vara lika. ,finansministern, har varit med och raserat allt dettamed robusthet, enkelhet och likformighet, och detär inte rimligt.Jag känner mig blåst. Men det är ingenting mot vadmina socialdemokratiska väljare hemma iSjuhäradsbygden gör. De känner sig verkligenblåsta.Fru talman! Det är bl.a. med detta som bakgrundsom vi har utformat vårt alternativ och vårareservationer. För att göra det kort och formelltriktigt skall jag be att få yrka bifall till samtliga s-reservationer som är fogade till detta betänkande.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutFIU10 Den ekonomiska politiken ochbudgetregleringen m.m.Mom. 1 (allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken)1. utskottet2. 1 (s)3. res. 2 (nyd)4. men. i motsvarande del (v)Förberedande votering 1:16 för res. 213 för men.270 avstod50 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 2:126 för res. 117 för res. 2154 avstod52 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:150 för utskottet124 för res. 126 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:74 m, 28 fp, 26 c, 21 kds, 1 -För res. 1:123 s, 1 -Avstod:16 nyd, 9 v, 1 -Frånvarande:15 s, 6 m, 5 fp, 5 c, 5 kds, 7 nyd, 5 v, 1 -Mom. 2 (framtidsgrupp om ekonomi ocharbetsmarknad)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:288 för utskottet10 för men.1 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:122 s, 74 m, 28 fp, 26 c, 21 kds, 15 nyd, 2 -För men. :9 v, 1 -Avstod:1 nydFrånvarande:16 s, 6 m, 5 fp, 5 c, 5 kds, 7 nyd, 5 v, 1 -Mom. 3 (inrättande av en framtidsfond, m.m.)Propositioner ställdes först beträffande utskottetshemställan och därefter ifråga om motiveringen.Hemställan:1. utskottet2. hemställan i men. i motsvarande del (v)Kammaren biföll utskottets hemställan genomuppresning.Motiveringen:1. godkännande av utskottets motivering2. godkännande av motiveringen i res. 3 (s)Kammaren biföll utskottets motivering medacklamation.Mom. 4 (kommission om samhällsekonomin)1. utskottet2. 4 (nyd)Votering:283 för utskottet17 för res. 41 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:123 s, 74 m, 28 fp, 26 c, 21 kds, 8 v, 3 -För res. 4:17 nydAvstod:1 vFrånvarande:15 s, 6 m, 5 fp, 5 c, 5 kds, 6 nyd, 5 v, 1 -Mom. 7 (det internationella betalningssystemet)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:291 för utskottet9 för men.49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:123 s, 73 m, 28 fp, 26 c, 21 kds, 17 nyd, 3 -För men. :9 vFrånvarande:15 s, 7 m, 5 fp, 5 c, 5 kds, 6 nyd, 5 v, 1 -Mom. 8 (allmänna riktlinjer för budgetregleringen)1. utskottet2. 5 (s)3. res. 6 (nyd)4. men. i motsvarande del (v)Förberedande votering 1:17 för res. 612 för men.271 avstod49 frånvarandeKammaren biträdde res. 6.Förberedande votering 2:124 för res. 517 för res. 6159 avstod49 frånvarandeKammaren biträdde res. 5Huvudvotering:148 för utskottet124 för res. 528 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:73 m, 28 fp, 26 c, 20 kds, 1 -För res. 5:123 s, 1 -Avstod:1 m, 17 nyd, 9 v, 1 -Frånvarande:15 s, 6 m, 5 fp, 5 c, 6 kds, 6 nyd, 5 v, 1 -Mom. 9 (överkurser vid emissioner avstatsobligationer)1. utskottet2. 7 (s)Votering:166 för utskottet135 för res. 748 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:74 m, 28 fp, 26 c, 21 kds, 16 nyd, 1 -För res. 7:123 s, 1 nyd, 9 v, 2 -Frånvarande:15 s, 6 m, 5 fp, 5 c, 5 kds, 6 nyd, 5 v, 1 -(nyd) anmälde att han avsett attrösta ja men markerats ha röstat nej.Mom. 12 (statliga myndighetersinternationalisering)1. utskottet2. 8 (s)Votering:165 för utskottet134 för res. 850 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:72 m, 28 fp, 26 c, 21 kds, 17 nyd, 1 -För res. 8:123 s, 9 v, 2 -Frånvarande:15 s, 8 m, 5 fp, 5 c, 5 kds, 6 nyd, 5 v, 1 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.5 § Tillämpning i fråga om av lagen omvissa internationella sanktionerFöredrogsutrikesutskottets betänkande1993/94:UU17 Tillämpning i fråga om avlagen (1971:176) om vissa internationellasanktioner (prop. 1993/94:131).Kammaren biföll utskottets hemställan om attärendet skulle avgöras efter endast enbordläggning.Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.6 § Tilläggsbudget till statsbudgeten /94)betänkande1993/94:UU13 Tilläggsbudget till statsbudgeten /94 (prop. 1993/94:105 delvis).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.7 § Tullpreferenser för betänkande1993/94:SkU24 Tullpreferenser för (prop.1993/94:100 delvis).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.8 § Anslag till betänkande1993/94:LU18 Anslag tillKronofogdemyndigheterna (prop. 1993/94:105delvis).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.9 § Tilläggsbudget inomFörsvarsdepartementets områdeFöredrogsförsvarsutskottets betänkande1993/94:FöU7 Tilläggsbudget inomFörsvarsdepartementets område (prop.1993/94:105 delvis).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.10 § Vissa ändringar i läkemedelslagenFöredrogssocialutskottets betänkande1993/94:SoU15 Vissa ändringar i läkemedelslagen(prop. 1993/94:92).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.11 § Sekretess m.m. hosBarnombudsmannenFöredrogssocialutskottets betänkande1993/94:SoU18 Sekretess m.m. hosBarnombudsmannen (prop. 1993/94:107).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.12 § Kommunernas betalningsansvar för visshälsooch sjukvård m.m.Föredrogssocialutskottets betänkande1993/94:SoU19 Kommunernas betalningsansvar förviss hälso- och sjukvård m.m. (prop. 1993/94:121).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.13 § Tilläggsbudget inomKulturdepartementets områdeFöredrogskulturutskottets betänkande1993/94:KrU10 Tilläggsbudget inomKulturdepartementets område (prop. 1993/94:105delvis).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.14 § Kostnader för medlemskap iUnesco m.m.Föredrogskulturutskottets betänkande1993/94:KrU12 Kostnader för Sverigesmedlemskap i m.m. (prop.