prot · GI0914 · 1994-10-25 00:00:00 — Ur dessaerfarenheter utvecklades också drömmen om attkanske kunna studera vidare på universitet ochhögskolor.Under studietiden har dessa elever erhållit särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa, SVUXA. De har tagitsteget att studera med SVUXA, trots att de då fårendast av eventuell arbetsinkomst innan de blevarbetslösa. De får av a-kasseersättningenoch kan dessutom få låna en del.När dessa elever började sina studier för tvåterminer sedan var det mycket oklart från vad somskulle gälla från CSN:s sida. Många av dem uppleveratt de påbörjade studier under helt andra premisser.När de nu ansöker om bidrag för fortsatta studier entredje eller fjärde termin för att nå den allmännabehörigheten avslås detta. Vad de nu har att välja påär antingen att ansöka om SVUX - vilket är omöjligtatt få, eftersom pengarna inte kommer att räcka ocksåtill dem - eller att ansöka om studiemedel. Det senareär ett mycket stort steg att ta för de många av demsom har en besvärlig social situation,försörjningsplikter osv.Anf. 45 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är naturligtvis beklagligt om maninte har känt till reglerna, men faktum är att det föreden var ännu mera begränsat än . Dågällde att man kunde få SVUXA bara om man gick ien gymnasial utbildning som beräknades pågå totalttvå terminer. Det var först efter ett uttalande frånsocialförsäkringsutskottet här i som dessaregler ändrades så att stödet nu kan beviljas även förlängre utbildningar på gymnasial nivå, mennaturligtvis fortfarande begränsat till högst tvåterminer. Jag har, som sagt, utgått från att destuderande har fått nödvändig information om detta.Jag vill också påpeka, även om jag självklart harstor förståelse för detta problem, att studiemedlenfinns tillgängliga och att de som går vidare frånstudier på grundskole- och gymnasienivå tillhögskolan har möjlighet att få hälften av det studielånsom utnyttjats inom t.ex. gymnasieskolan avskrivet.Detta minskar i så fall den ekonomiska belastningen.Men det är alltså beroende av om vederbörande gårvidare i högre studier.Anf. 46 ():Fru talman! Jag förstår utbildningsministernssynpunkter och skulle vilja markera att jag ärtacksam och glad över det initiativ somutbildningsministern kommer att ta till en översyn avstudiestödet över huvud taget. Jag vill ändå markeradet samhällsekonomiskt kanske okloka i att låta dessaelever gå tillbaka till arbetslöshet - så ser tyvärr denfaktiska situationen ut. Det är ett samhällsekonomisktslöseri och definitivt ett slöseri med det humanakapitalet.Jag har närt en liten förhoppning attutbildningsministern skulle kunna göra något i dettasammanhang. Det gäller inte så många och det är intefråga om så stora pengar. Jag hoppas ändå med dessasynpunkter att utbildningsministern i översynenverkligen beaktar de vuxenstuderandes ganska svårasituation. Detta är viktigt också med tanke på densociala snedrekryteringen till våra universitet ochhögskolor.Anf. 47 Utbildningsminister ():Fru talman! Självfallet är detta en viktig fråga,och kommittén kommer naturligtvis att mycket nogastudera dessa problem. Jag hade naturligtvis gärnauppträtt litet mera frikostigt här, men som alla vet harregeringen ett betydande budgetunderskott att gripasig an med, och det finns då inte möjlighet att utlovaökade förmåner och stöd av olika slag.Jag vill också understryka att det för den enskildegenom SVUXA ändå har getts en möjlighet att få tvåterminer finansierade något så när hyggligt. Med ävenett blygsamt studiemedelsbidrag skulle man kunnafullfölja sina studier. Min förhoppning är självfalletatt de berörda personerna utnyttjar detta tillfälle attfullborda sina studier, även om de inte kan få SVUXAhela tiden ut.Anf. 48 ():Fru talman! Den förhoppningen delar jag medutbildningsministern.Vad jag ser som viktigt är att vi får en helhetssyn.Jag är medveten om svårigheterna i det ekonomiskaläget, men vet vi att det kostar oerhörtmycket att skicka tillbaka människor till arbetslöshet.Det vore värdefullt om vi på något sätt kundebalansera dessa faktorer mot varandra. För min del ärdet viktigt att människor använder den här tidenpositivt, dvs. till att öka sin kompetens. Det måstevara bra för människorna och även för landet.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1994/95:97 om HaitiAnf. 49 Statsrådet ():Fru talman! har frågat migvilka omedelbara åtgärder regeringen ämnar vidta föratt ge stöd åt den demokratiska processen i Haiti.Bakgrunden till frågan är bl.a. det besök somKarl-Göran Biörsmark genomförde i påuppdrag av organisationen Action. Det är naturligtvis ytterst värdefullt attSverige på detta sätt varit närvarande i detta känsligaoch historiska skede för Haiti.Sverige har med djupaste oro följt densvåra situationen i . förknippas med svårakränkningar av de mänskliga rättigheterna. Antaletförsvinnanden, mord, tortyr och godtyckligafrihetsberövanden har präglat nyhetsrapporteringen.Övergrepp har begåtts av såväl militär och polis somav s.k. attachéer, dvs. civilpersoner med anknytningtill säkerhetsstyrkorna. Förhoppningen är nu att dessaövergrepp skall upphöra och att skall kunnapåbörja uppbyggnaden av ett fungeranderättssamhälle.Sverige har helhjärtat stött FN:s och OASansträngningar att återupprätta demokratin i ochhar vid olika tillfällen fördömt den tidigare haitiskamilitärledningens ovilja att följa ingångna avtal.I samband med att president återvände tillHaiti uttryckte utrikesministern densvenska regeringens tillfredsställelse med att dendemokratiska återuppbyggnaden i nu kaninledas.Det är angeläget att kommunal- ochparlamentsvalen , liksom nästa årspresidentval, kan genomföras på ett sådant sätt att deblir ytterligare steg i den demokratiska processen.Sverige har, i enlighet med säkerhetsrådetsresolution, nu upphävt handelssanktionerna mot Haiti.Vikten av internationell samverkan för att bistå dethaitiska folket i dess strävan efter ett fritt och rättvistsamhälle kan inte nog understrykas. De framgångarsom uppnåtts understryker FN-systemets betydelse föratt främja fred, utveckling och demokrati i ett landsom Haiti.Sverige har beredskap att bidra till omvärldenskommande stödinsatser. avser regeringenatt ansluta sig till en internationell skuldlättnadsinsatsför , i vilken även , , ,, , och deltar.Syftet med insatsen är att på ett effektivt sätt skapa engrund för ekonomiska återhämtning, vilken ären förutsättning för att demokratin skall ha en chansatt slå rot.Sverige har redan tidigare bidragit med insatser iHaiti genom bl.a. och svenska enskildaorganisationer. Så sent som anslogskatastrofmedel genom Svenska röda korset förhälsoinsatser, matdistribution ochrehabiliteringsinsatser för återvändande flyktingar. FNförbereder en samlad appell ominsatser i . har beredskap att medverkaäven i ett sådant sammanhang.Anf. 50 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp):Fru talman! Jag tackar så hjärtligt för svaret. Jagsäger hjärtligt, för det var ett positivt svar i precis denanda som jag hade hoppats att det skulle vara.Vad frågan gällde var omedelbara insatser. Jagtrycker just på ordet omedelbara, därför att justnu är inne i ett skört och bräckligt läge. Att det råderlugn beror mycket på att har kommittillbaka, men det beror också på den massivaamerikanska närvaron - det är ju 20 000 trupper påplats.Nu skall val ske . Därför är detviktigt att vi är observanta på vad vi kan hjälpa tillmed i just detta skede.Jag träffade några av deparlamentariker som har levt utanför under desvåra åren. De kunde inte komma till ett möte som vihade avtalat, för de hade inte pengar till bensin. Dehar inga telefoner, inga skrivmaskiner och inga faxar.Det är mycket av sådant som de politiska arbetarnainte har tillgång till i dag.Om vi skall stödja den demokratiska processen,måste vi snabbt vara på plats och hjälpa till. Det finnsnu tankar inom enskilda organisationer, bl.a.Parlamentarians for Global Election, om att upprättanågon form av servicekontor, där sådana enkla sakerskall finnas plats. Det skulle ge dem redskapen attföra ut politiska budskap och att säkra dendemokratiska processen i det kommande valet.Jag vill nu vädja till statsrådet om att hjälpa tillmed detta arbete och ta reda på hur vi snabbt kan fåpengar på plats för att lösa sådana här enkla saker somär så små i förhållande till allt det andra som man sernär man är på plats när det gäller det militära.Anf. 51 Statsrådet ():Fru talman! har genom sittinlägg här åskådliggjort värdet av att han själv harvarit på plats. Jag håller helt och hållet med honomom att det inte räcker med att störta en diktator elleratt få bort en militärdiktatur. Det räcker inte att anslåhumanitära hjälpinsatser. Man måste också hjälpademokratins kultur att slå rot. Då är det också viktigtatt omvärlden ger ett stöd när det behövs tilldemokratins arbetare, i det här fallet parlamentarikeroch andra.Det finns i ett institut som heterInteramerikanska kan göra och har gjort den här typen av insatserför stöd till parlamentariker i olika länder. Det finnsockså andra mer direkta kanaler.Om en svensk enskild organisation söker stöd hosSIDA för den här typen av insatser, finns detmöjligheter och prejudikat för detta. På detta skullejag själv se mycket välvilligt, om jag hade haft attbestämma över det.Det är viktigt att demokratins arbetare stöds i detviktiga arbetet att konsolidera demokratin i den skörasituation som befinner sig i.Anf. 52 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp):Fru talman! Under de överläggningar som vi hadedels med parlamentariker och dels med vardet tre konkreta frågor som diskuterades just förprocessen och straxefter det val som skall ske i januari.Den första frågan handlade om hjälp medpraktiska hjälpmedel kring ett kontor, dvs. det som jagtidigare nämnde om skrivmaskiner, telefoner ochkanske även pengar till bensin så att de åtminstonekan ta sig runt för att tala med människor på andraplatser än Port-au-Prince.Den andra frågan handlade om en storinternationell närvaro under valet. Man vill geslegitimitet och stadga genom att folk tas in från andrademokratiska länder för att övervaka valet.Den tredje frågan handlade om att kunna ordna ettseminarium efter valet, ett demokratiseminarium därman får diskutera demokratins villkor och arbetssätt.De tar ju , som sagt var, de första stapplande stegenpå den vägen.Anf. 53 Statsrådet ():Fru talman! Jag instämmer med vad Karl-GöranBiörsmark här har sagt. UD:s ambassadör för områdetsamt också för , , kommeratt besöka och skall då kunna taupp dessa tankar.Anf. 54 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp):Fru talman! Jag tackar så mycket för svaret.15 § Svar på fråga 1994/95:42 om regler ommiljöhänsyn i fastighetsbildningslagenAnf. 55 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen avser att komma med förslag som stävjarde missförhållanden som följer av att enmiljöhänsynsbestämmelse motsvarande den iskogsvårds- och jordbrukslagstiftningen inte finns ifastighetsbildningslagen.Efter förslag av den borgerliga regeringenbeslutade under förra mandatperioden omändringar i fastighetsbildningslagen som gör detmöjligt att bilda mindre jordbruks- ochskogsbruksfastigheter. Bl.a. har detföretagsekonomiska villkoret jämkats för att göra detmöjligt att kombinera skogsbruk eller jordbruk medannan verksamhet på orten.Med stöd av skogsvårdslagen har Skogsstyrelsenföreskrivit att för fastigheter som omfattar mer än 100hektar skogsmark får högst hälften av skogsbeståndetvara . Före gälldebestämmelsen för fastigheter med över 30 hektarskogsmark.Som frågeställaren pekat på framhålls i en artikel inummer 5 av tidningen att de nyabestämmelserna i fastighetsbildningslagen ochskogsvårdslagen gör det möjligt att stycka upp störreskogsfastigheter i mindre för att lättare kunna avverkaskogen. Det framhålls att det kanske sker helt lagligt,men det är knappast i linje med de riktlinjer förbiologisk mångfald som har fastslagit. Iartikeln beskrivs att kort efter det att en fastighetsåldes av har fastigheten genomfastighetsbildning delats upp i flera mindre. Denybildade fastigheterna har omfattat en mindre arealän skogsmark. Det har därmed varitmöjligt att avverka all slutavverkningsbar skog påhela det område som avsåg den ursprungligafastigheten.Jag vill framhålla att jag delar uppfattningen attdet är viktigt att bestämmelserna om miljöhänsyn i deareella näringarna beaktas och efterlevs. Som jagnämnde inledningsvis är syftet med ändringarna ifastighetsbildningslagen att främja sysselsättning ochbosättning på den ort där fastigheten är belägen. Avvad som framgår i den aktuella tidningsartikeln hardetta knappast varit aktuellt i det här fallet.Jag vill framhålla att jag kommer att nära följa ochanalysera tillämpningen av och samspelet mellan denya bestämmelserna i fastighetsbildningslagen ochskogsvårdslagen.Anf. 56 ():Fru talman! Jag tackar för svaret från statsrådetoch miljöministern har full förståelse för att regeringen inte redannu kan säga att man vill ändrafastighetsbildningslagen utan att man kommer attfölja ärendet för att se vad som händer. Men jag villändå framhålla att ägare till stora arealer kanbegära en ny fastighetsbildning och stycka uppfastigheten i mindre enheter. På det sättet kan deavverka all mark.På det sättet kommer man undan demiljöhänsynsbestämmelser som finns iskogsvårdslagen. Det kan naturligtvis inte varameningen, men det är på det sättet man har gjort.Detta har stått mycket tydligt i natur. Det harskett i mina hemtrakter, och därför har jaginformation om ärendet.I det aktuella fallet är fastighetsbildningen inteavslutad. Det räcker med att man går in och begär enförändring i fastighetsbildningen för att man skall fåtillstånd av skogsvårdsmyndigheten att avverka.För att få ett riktigt Västgötaklimax på ärendetskulle ägaren kunna säga att han ångrar sig och dratillbaks avstyckningsärendet. Då är skogen redanavverkad. Det hade han inte fått göra om han hadebehållit den stora areal han hade från början.Detta är naturligtvis fullständigt oacceptabelt. Harregeringen några planer på att täppa till luckan mellandessa båda lagar?Anf. 57 Miljöminister ():Fru talman! Om de nya reglerna kommer attanvändas på det sätt som pekar på är detnaturligtvis viktigt att man förändrar dem. Det är heltoacceptabelt att de utnyttjas på det sättet.Däremot är det inte säkert att det ärfastighetsbildningslagen som skall förändras. Det kanockså vara skogsvårdslagen som skall förändras. Jagtycker att det är litet för tidigt att säga vilket. En delav bestämmelserna har varit i kraft endast under dettaår. Det finns skäl att följa ärendet ytterligare ett litettag, men sedan naturligtvis återkomma med förslagtill åtgärder om det inte blir bättre.Anf. 58 ():Fru talman! Som ny ledamot och i min förstafrågedebatt i kammaren kanske jag inte kan begäraannat än att göra regeringen uppmärksam påproblemet. Det har jag full förståelse för.Den nya regeringen har sagt sig vilja återkommatill en generalklausul i skattesystemet. Ett slagsgeneralklausul mot miljöflykt kanske vore någontingatt tänka på när det gäller alla dessa lagar. Det ärfaktiskt miljöflykt det handlar om när man försökerutnyttja en lag för att komma undanmiljöbestämmelserna i en annan.Jag hoppas att miljöministern nogsamt kommer attbevaka utvecklingen. Jag lovar att se till så attmiljöministern är uppmärksam på detta ärende.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på frågorna 1994/95:79 och 92 omnorsk oljeprospektering i SkagerrakAnf. 59 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig omvilka åtgärder jag ämnar vidta för att förhindra norskoljeprovborrning i . Per har vidarefrågat om vad regeringen kommer att göra för attförhindra norsk oljeprospektering i . Jag harvalt att besvara dessa frågor i ett sammanhang.Både och hänvisar tillden ekologiskt känsliga miljö som finns i Skagerrak.Den är väl medveten om oroninför hotet att öppna ett område i förprovborrning efter olja. Därför har vid fleratillfällen , första gången redan ijanuari, begärt samråd med den norska regeringenmed anledning av planerna på att öppna förprovborrning efter olja och gas. Vidare har det redan ivåras begärts kompletterande information från Norgeom vilka effekter en sådan verksamhet kan medföraför Sverige.Något samråd med den norska regeringen harännu inte kommit till stånd.I juni månad tog ställning till dennorska regeringens proposition ompetroleumverksamhet på kontinentalsockeln. I den harområdet för undersökningsverksamheten begränsats.Dessutom skall den norska regeringen genomföra enutredning om miljöeffekter av kemikalieutsläpp frånoljeborrning innan ett slutgiltigt beslut tas.Ett sådant beslut kommer tidigast att fattas underår 1997. Tidsfristen kommer vi att utnyttja för att göraen grundlig bedömning av de begärdakompletteringarna och miljökonsekvenser för densvenska kusten av eventuella provborrningar.Från norsk sida arbetar man nu med att ta framdessa kompletteringar. Därefter kommer svenskamyndigheter att få tal del av materialet och yttra sigöver det.Den kommer medutgångspunkt från myndigheternas yttranden attutarbeta sitt ställningstagande, vilket skall avges tillden norska regeringen som en grund för samråd enligtden nordiska miljöskyddskonventionen. Den svenskaregeringens begäran om samråd kvarstår. Enligtsvensk uppfattning bör ett samråd komma till ståndföre den norska regeringens beslut om att öppnaområdet i för provborrning efter olja ochgas.Anf. 60 ():Fru talman! Jag vill först tacka miljöministern försvaret på frågan, även om det inte var fullt såuttömmande som jag hade hoppats.De planer som finns från norsk sida på att gå in iSkagerrak och prospektera efter olja utgör ett väldigtallvarligt miljöhot. är ett av världensfiskrikaste havsområden. Det är ett av Europasviktigaste övervintringsområden för sjöfågel. Detutgör ur svensk synpunkt dessutom ett nationelltintresse vad gäller rörligt friluftsliv och rekreation påBohuskusten, vilka skulle utsättas för risker och hotgenom oljeutvinningsverksamhet i Skagerrak.Även vid normal drift sker det läckage vidoljeborrning. Det kommer ut olja. Risken för störreutsläpp finns naturligtvis alltid. Skulle ett sådant skekan det få helt oöverskådliga konsekvenser för denekologiska balansen i Skagerrak.Miljöministern redovisar i svaret på ett bra sättvad som har skett . Det visar sig att man frånnorsk sida inte har velat föra denna diskussion på detsätt man borde ha gjort med den svenska regeringen.Man har inte ställt upp på samråd osv.Jag saknar miljöministerns och den nuvaranderegeringens syn på verksamheten som sådan i svaret.Miljöministern säger att hon är medveten om den orosom finns. Delar miljöministern denna oro? Delarmiljöministern min och många andras uppfattning omatt med alla till buds stående medel måsteagera gentemot för att söka förhindra attverksamheten kommer till stånd i ?Anf. 61 PER ():Fru talman! Jag skall inteupprepa det har sagt, men jag kantillägga att enligt många forskare är ensoptunna. Där finns väldigt mycket krigsmateriel.Man har räknat ut att det är . Av det är5 senapsgas. Det finns polyaromatiskakolväten lagrade i djupbottnarna. Det kommer införfärligt mycket skräp från och i vårt havSkagerrak.Jag har varit väldigt engagerad i denna fråga.Väldigt många är engagerade. Alla utefterbohuslänska och norska kusten står på samma sida.Alla partier har ställt sig på samma sida.Statsrådet har svarat att ett samråd bör komma tillstånd. Det skall självfallet komma till stånd.Man har redan fattat ett beslut i Stortinget.Regeringen skall göra en komplettering. Jag är räddför att man inte säger nej kraftigt nog från svensksida, utan att det blir fråga om att förhandla om hurmycket som skall släppas ut.Frågan är så viktig fråga för oss och för helaSverige, tycker jag. Detta hav måste fredas för allframtid. Det är ett så viktigt hav. Det är enflodmynning för hela Norden.Anf. 62 Miljöminister ():Fru talman! Jag delar denna oro. är ettkänsligt område, och det är oerhört viktigt att värnadet. tycker också att det är mycketviktigt. Det är därför vi har begärt samråd.Den tidsplan som innebär att beslut skall fattas1997 ger oss ordentligt med tid för att samla fakta ochargument och för att ha samråd med den norskaregeringen. Jag beklagar att inget samråd skeddeinnan propositionen lades fram i det norska Stortinget.Jag anser att vi skall ha ett samråd.Anf. 63 ():Fru talman! Jag tackar för det kompletterandesvaret. Det är positivt att miljöministern säger att hondelar den oro hon vet finns inför denna verksamhet.Det är ett bra första steg.Det är bra att vi driver frågan kring ett samrådvidare. Jag tror att det krävs att vi tar i litet grand motden . Där verkar man inte inte särskiltintresserad. Det är bra om vi gemensamt kan drivafrågan.Vad vill vi att samrådet skall syfta till? Jag skullegärna vilja ha ett klart uttalande från miljöministernom huruvida hon delar uppfattningen att vi frånsvensk sida måste agera för att oljeprospekteringenoch oljeutvinningen i inte skall komma tillstånd. Är det detta som är syftet med det samrådregeringen eftersträvar?Det skulle vara väldigt positivt med ytterligareklarlägganden på den punkten.Anf. 64 PER ():Fru talman! Jag tackar statsrådet. Jag villkomplettera med förslaget att regeringen skulle kunnata upp frågan i om att freda Skagerackfrån borrningar efter olja och gas under överskådligframtid. Detta är ett förslag som jag kommer attförsöka driva vidare på många olika plan. Jag villlämna över det till statsrådet. Jag hoppas attregeringen tar förslaget ad notam och driver frågan.Som jag ser det är det nog det enda som kan stoppanorrmännen i det här äventyret. Om man finner oljaeller gas under provborrningarna går en exploateringav fyndigheterna inte att stoppa. Det finns så storaekonomiska intressen bakom detta.Anf. 65 Miljöminister ():Fru talman! Jag har redan sagt att jag delar dennaoro och att jag tycker att det här är en allvarlig fråga.Tiden gör det möjligt för mig, ochPer att se vilka ytterligare insatser vi kan göraför att slippa det här problemet.Anf. 66 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för dennakomplettering. Jag inser att vi nog inte kan komma såmycket längre . Det här är en bra start på dennadiskussion, även om jag gärna hade sett attmiljöministern skulle ha varit ännu tydligare. Det ärsom sagt en bra start.Vi får väl anledning att diskutera frågan i olikafora. Jag hoppas att vi kan samla alla goda krafter föratt få stopp på det här.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1994/95:81 omstrandstädning i kustkommunerAnf. 67 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag ämnar vidta så att våra kustkommuner fårnågon form av ersättning för de kostnader som denårliga strandstädningen medför.Låt mig inledningsvis konstatera attnedskräpningen av är ett allvarligtproblem. Det pågår flera olika verksamheter för attminska problemet. Kommunerna i ochLänsstyrelsen i Göteborgs- och län har utförtett värdefullt arbete på området under de senaste åren.Inom ramen för statliga arbetsmarknadspolitiskaåtgärder finns det möjlighet för kommunerna att fåvisst stöd till arbetsinsatser för att städa stränderna.Jag vill också nämna det arbete som i övrigt utförsbåde nationellt och internationellt. Stiftelsen bedriver ett kontinuerligt arbete i helalandet där man bl.a. engagerar skolklasser ochföreningar i arbetet. Man har även ett internationellterfarenhetsutbyte med , ochStorbritannien i frågorna.Sverige har vidare aktualiserat fråganinternationellt inom ramen för arbete. En kartläggning av problemethar utförts av och planeraspresenteras under kommissionens möte i december1994. Några av de åtgärder som enligt uppgiftkommer att föreslås är bl.a.: samordning avhamnavgifter, bättre kontroll och straffsanktioneringtill havs och ökad information till allmänheten.Anf. 68 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret. Som statsrådet säger är nedskräpningen ettstort problem för . Tråkigt nog verkar detsom om mängden skräp ökar. Det handlar om alltmöjligt skräp - även en hel del farligt avfall.Människor, djur och växtliv hotas.I en artikel i tidningen från den18 oktober omnämns en båt som har tappat encontainer innehållande ett giftigt kemisktbekämpningsmedel.