prot · GH0994 · 1994-04-22 00:00:00 — Detstår i dokumentet att det är begripligt det inte äraktuellt just , eftersom det är politiskt känsligt.Jag citerar direkt från Europaparlamentetsutskottsbetänkande: ''I är man naturligtvisklar över att den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken är tänkt som ett förstadium gemensam försvarspolitik med ett gemensamtförsvar för ögonen. Enligt officiella källor lovarSverige att på inget sätt lägga hinder i vägen förUnionen i dess strävan i denna riktning.'' Detta ärmin egen översättning från danska.Genom förhandlingarna har vi fått en delövergångsbestämmelser, bl.a. när det gällerkemikalieområdet. I betänkande 20 sägerutrikesutskottet att vi under intebehöver anpassa oss nedåt i fråga om säkerhetenför miljö och hälsa. På s. 19 i betänkandet står detatt syftet för översynen, som skall görasav EU, är ett bibehållande av kandidatländernasskyddsnormer. Vi har alltså fått ett tidsbegränsatundantag. Efter gäller EU:sbestämmelser fullt ut. tolkar dettasom att den översyn som EU skall göra syftar till attbibehålla kandidatländernas skyddsnormer. Mendetta finns ingalunda inskrivet i den rapport somministerrådet har avgett med anledning avförhandlingsresultatet. I rapporten står det -- direktöversatt från engelska -- att den översyn som EUskall göra skall ske med för Unionen normalaprocedurer och att den skall vara förutsättningslös.Man är väldigt mån om att det inte skall sättas uppnågra gränshinder, trots att vi harövergångsbestämmelser. Det fria flödet av varor fårinte hindras. Sedan hänvisar man till en vissdeklaration, men man ger absolut inte något löfteom att nalkas svenska bestämmelser. Man är ocksåmån om att betona att efter denna övergångsperiodgäller fullt ut.Herr talman! Jag ämnar rösta för denmeningsyttring som har fogat tillbetänkandet.Anf. 92 ():Herr talman! väg mot medlemskap i deneuropeiska unionen kan liknas vid en orientering ielitklass. Kontrollerna som måste stämplas in föratt vi skall kunna nå målet har plockats en efter en.Trots att terrängen har varit svårgenomtränglig ochtrots att onda korpar suttit i träden och ropat ''detgår inte, det går inte'' har terrrängavsnitt efterterrängavsnitt forcerats.Förhandlingsöverenskommelsen stämplades in irätt tid och är nu paraferad, trots alla pessimistiskaförutsägelser om tidtabellen. finnsregeringens proposition om folkomröstningangående EU-medlemskap på bord. Vihar nu ett par kontrollskärmar kvar. Vi närmar ossmålområdet, och det blir svenska folket somkommer att bestämma om vi skall gå i mål.Nästa viktiga kontrollskärm på vår väg motmedlemskap är godkännandeav utvidgningen, ett beslut som vi hoppas att manfattar . Sedan har vi en sista spurtsträckaoch en sista kontroll kvar, nämligen vår egenfolkomröstning den 13 november.Herr talman! Ett svenskt medlemskap i deneuropeiska unionen är den viktigasteframtidsfrågan för under 1990-talet.Sverige är djupt förankrat i den europeiskatraditionen. Vårt land delar historiskt, kulturellt,ekonomiskt och politiskt samhörigheten med deländer som ingår i den europeiska unionen.När vi fyra länder har blivit medlemmar, vilket jaghoppas, kommer EG/EU att omfatta i stort setthela Västeuropa.Enigheten mellan partierna i vår riksdag när detgäller medlemskap är, med ett litetundantag när, total. Det betänkande somföranleder denna debatt är ett enhälligtbetänkande.Sedan den socialdemokratiska regeringensommaren lämnade in medlemsansökan har vii bred enighet och över partigränsernamålmedvetet arbetat för att vårt land skall kunnadelta i och kunna påverka europeisk utveckling iframtiden som ett medlemsland i den europeiskaunionen.Ytterst är det det svenska folket som i enomröstning kommer att avgöra frågan. Vi vet attdet finns många som säger ja till ettmedlemskap och att det finns många som tänkerrösta nej. Ett mycket stort antal människor har intebestämt sig.När det gäller opinionen i är det otvetydigtså, att det är viktigt för oss att Europaparlamentetklart visar svenska folket att vi hälsas välkomna iEuropagemenskapen.Bland Europaparlamentarikerna finns det en klarmajoritet som vill att , , ochÖsterrike skall bli medlemmar. Men trots dettaråder det en osäkerhet om huruvidaEuropaparlamentet kommer att fatta beslut ifrågan före sommaruppehållet.Den 4 maj är sista möjliga datum förEuropaparlamentet att fatta beslut innan man självgår till val. Detta är alltså det nuvarandeEuropaparlamentets sista möjlighet att påverkafrågan. Finns det inte minst 260 parlamentarikersom röstar för utvidgningen närvarande ,skapas en osäker situation som riskerar att få endirekt negativ inverkan på opinionen i Sverige.Det är viktigt för att Europaparlamentetger signaler till svenska folket om att vi ärvälkomna. I våra kontakter med partikamrater iEuropaparlamentet är det viktigt att vi framhållerhur väsentligt detta är för stämningen i Sverigeinför vår folkomröstning.Vi måste förklara för våra vänner iEuropaparlamentet vilken betydelse derashandlingssätt kommer att få för Sverigesinställning till EU inför den svenskafolkomröstningen och hur detta kan påverka våramöjligheter att få en majoritet för ett ja till svensktmedlemskap.Herr talman! Moderata samlingspartiet har sedanmånga år kompassen inställd på medlemskap. Föross är det självklart att bör vara med ochforma ett som lever i fred, frihet, demokratioch välstånd -- ett som har vilja ochförmåga att stödja grannländerna och som tar sittinternationella ansvar, ett som har kraft attta sig an övergripande problem som bara kan lösasgenom samarbete.I den offentliga EU-debatten har debakomliggande grundvärderingarna glömts bort.Skälen till att tolv europeiska demokratiska länderi dag frivilligt valt att gå in i ett bindande samarbetehar hamnat i skymundan.Medlemskapsfrågans betydelse för vårgemensamma framtid och för värdet av att vi i vårtland är med och tar ansvar för utvecklingen iEuropa har drunknat i ett sammelsurium avdetaljer och småskuren negativism.Herr talman! Inflytandefrågan är en av deviktigaste frågorna som diskuteras iEuropadebatten. Vi kan glädja oss åtförhandlingsresultatet. Därigenom uppnåddes intebara att svenska ståndpunkter på de flesta områdenfick gehör. När det gäller miljöområdet ochbevarandet av frihandelsavtalen med ,och fick vi inte bara ha kvar desvenska reglerna, utan EU beslutade dessutom attfölja exempel och att förändra sin egenpolitik i vår riktning.Detta har vi uppnått, trots att vi ännu inte ärmedlemmar i . Det råder inget tvivel om att våramöjligheter att få inflytande över Europasutveckling ytterligare kommer att öka genom ettmedlemskap. Det är ett väsentligt svenskt intresseatt som medlemsland får ett reelltinflytande i EU så snart som möjligt.Det är viktigt för oss att vårt land som medlemslandkan delta på samma villkor som övriga EU-länderoch påverka utformningen av de förslag tillinstitutionella och andra förändringar som skallligga till grund för beslut . Om vi sitter kvar iväntebåset till 1996 får vi acceptera att andra undertiden bestämmer åt oss.Herr talman! har svenska folket utsatts fören störtflod av mestadels osakliga påståenden.Nyheter om alla hemskheter som skulle drabba oss,först som EES-medlemmar och som EU-medlemmar, har flödat över oss alla.När vi nu undan för undan får facit i hand framståröverdrifterna och generaliseringarna i all sinsolkighet. Jag påstår inte att EU är felfritt eller attallting bara innebär fördelar för oss eller attmedlemskap löser alla våra problem. Vi kan inteheller förutsäga framtiden. Men vi måste göra klartför oss vilken roll vi vill att skall ha i detframtida . Vill vi göra gemensam sak medövriga länder, eller vill vi stå utanför ett samarbetesom utvecklas mellan gemenskapensländer? I så fall riskerar vi att bli alltmer isolerade.Det står nu klart att allt fler länder sökermedlemskap i den europeiska unionen. ochPolen har lämnat in sina ansökningar. Fördem har det, ända sedan de släpptes urWarszawapaktens järngrepp, varit självklart attsöka allt närmare samarbete med EG/EU. Justdessa länder önskar inget hellre än att Sverigesmedlemskap förs lyckosamt i hamn. De ser vårtmedlemskap som en möjlighet för dem själva attfölja efter.Om vi når målet och blir medlemmar den 1 januari1995 kan vårt land tillsammans med övriga länder igemenskapen vara med och ta ansvar för ochpåverka stora övergripande frågor som bara kanlösas genom samarbete.Genom medlemskap i förbinder vi oss att gå ini ett samarbete för fred och säkerhet, fördemokrati, för en bättre miljö, för ökat välståndoch för en bättre framtid för hela -- ettsamarbete som allt fler länder söker sig till.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall tillutskottets hemställan.Anf. 93 ()replik:Herr talman! kan vara alldeles lugn.Den 4 maj eller vid någon annan tidpunkt kommerEuropaparlamentet att rösta ja. harman planerat att inhösta en stor seger. Det verkarnämligen som att ja-sidan lägger upp sin taktik så,att man problematiserar självklarheter och sedaninhöstar en seger när dessa självklarheter uppfylls.Jag tror inte att behöver vara ängsligför detta.Vi har faktiskt redan ett inflytande. EFTA-länderna och EU-länderna har samarbetat ändasedan EFTA:s och EG:s tillkomst. Vi har ettfrihandelsavtal och samarbetar på en massa olikasätt.Sverige tillhör de tio nationer på jorden som är medi flest internationella sammanslutningar, närmarebestämt 3 754 stycken. Många av dem finns iEuropa. Vi kommer snart att ha en diskussion häri kammaren om internationell miljö. finnsmed vid ministermöten och i FN:s olikaorganisationer. Vidare är vi med i Europarådetmed den nye svenske generalsekreteraren. Vi haren massa möjligheter till inflytande.Men om vi går med i unionen kommer dess beslutatt vara tvingande och bindande i . Jag ärglad över att åtminstone inteminimerar betydelsen av detta utan säger att dettaär det största beslutet som fattas under dettaårhundrade.Det har tidigare i debatten funnits en tendensatt säga att detta inte innebär en så stor skillnad motvad vi redan har. Det är ett oerhört betydelsefulltbeslut. Från att ha varit en suverän nation, därsvenska folket väljer sina företrädare somensamma ansvarar för normgivningen i landet, gårvi in i en union och överlämnar med engrundlagsändring rätten att besluta över lagar iSverige till en överstatlig organisation.Även om vi inte här skall diskutera ett ja eller nej --jag håller med dem som säger att vi har enfolkomröstning framför oss och att inteskall fatta något direkt beslut om detta nu -- är detändå viktigt att betona att det är ett oerhörtbetydelsefullt steg vi tar. Jag för min del har redantagit ställning för att vi inte bör lämna vår rätt tillsjälvbestämmande.Vi i blir självfallet inte isolerade ochhamnar inte utanför den europeiska gemenskapenbara för att våra grannländer på kontinenten bildaren union. Vi tillhör och vi har också ett närasamarbete med de andra europeiska staterna.Anf. 94 ():Herr talman! Jag noterar inför beslut den 4maj. Ett medlemskap i den europeiska unionenhandlar för del om att vi får ett inflytandeöver de beslut som vi är oerhörtberoende av.Man kan fråga sig varför tolv demokratiska länderfullständigt frivilligt sökt sig till denna form avsamarbete. Det är naturligtvis för att man vill byggaett som leder till något gott förbefolkningarna i respektive länder. I dettasamarbete och denna utveckling av framtidensEuropa anser jag att skall kunna delta påsamma villkor som övriga europeiska länder.Det råder inget tvivel om att vi, när och om vi blirmedlemmar i den europeiska unionen, kommer attförflytta en del av det inflytande som vi har idenna kammare till en gemensambeslutsorganisation i . Därmed kommer viatt få ett ökat reellt inflytande över de beslut som iframtiden kommer att påverka oss alla.Anf. 95 ():Herr talman! Jag skall ta uppoffentlighetsprincipen. Jag har väckt en motionsom behandlas i detta betänkande. Dessutom harjag debatterat offentlighetsprincipen många gångerhär i kammaren. Det är väsentligt att slå fast attoffentlighetsprincipen inte skall rubbas. Jag väcktemin motion därför att jag ville ha garantier för atttryckfrihetsförordningen inte ändras.Nu skriver utskottet att man har haft en offentligutfrågning om offentlighetsprincipen. Jag var däroch märkte att det fanns en mycket stark oro, inteminst från journalisternas sida, för att det kan blibesvärligt att ha kvar offentlighetsprincipen.Jag tycker inte heller att man genom utskottet fårnågon garanti för att vi kommer att kunna klara dethär. Jag vill gärna citera vad som står i betänkandetoch som är ett citat ur deklaration när manbörjade förhandlingarna: ''Offentlighetsprincipenoch meddelarfriheten utgör fundamentalaprinciper som är förankrade i den svenskagrundlagen och som garanterar medborgarnatillgång till information om den offentligaförvaltningens verksamhet. Dessa principer är enomistlig del av vårt politiska och kulturella arv. ''Jag tycker att vi borde se till att garantera att vi kanbehålla de värden som offentlighetsprincipen stårför och som alla är överens om. Deklarationen somman gjorde senare innebar ungefär en upprepningav vad man sade redan i den ursprungligadeklarationen och som sedan har gjort att EU haruttalat att man utgår ifrån att följer EG-rätten.Utskottet konstaterar att förhandlingarna nu gällerde existerande EG-reglerna. Men jag tog upp ettförslag i min motion om ett EG-direktiv som harbehandlats av parlamentet och har ändrats ochsedan godkänts och ligger hos ministerrådet. Jagkan inte förstå annat än att om det här EG-direktivet går igenom i ministerrådet inom dennärmaste tiden kommer vi helt enkelt att varatvungna att ändra på vår tryckfrihetsförordning.EU har ju uttalat att vi måste följa EG-direktivenoch då återstår ingenting annat. Jag ville att viskulle ha särskilda bestämmelser som gjorde att viinte skulle behöva ändra påtryckfrihetsförordningen. Men ser jag inte att vihar de möjligheterna.När det gäller övriga bestämmelser står det också ibetänkandet att det inte finns något gemensamtregelverk för medlemsländerna. Därför betyder detingenting när det gäller offentlighetsprincipen.Men faktum är att det finns regler som gäller inomEU, och eftersom en del av besluten som vi fattari kommer att fattas inom EU ochparlamentet där, kommer vissa frågor att inteomfattas av offentlighetsprincipen i fortsättningen.Det är inte en riktig beskrivning av förhållandenasom har gjorts. Det kommer att ske en urgröpningav offentlighetsprincipen när det gäller frågor sombehandlas inom EU.Jag är som sagt orolig för vad som kommer atthända om EG-direktivet går igenom. Jag tycker attvi skall ha garantier för att vi inte ändrar på våroffentlighetsprincip som har ett så stort värde i vårdemokrati.Anf. 96 () replik:Herr talman! Jag delar helt syn, att vi självfallet skall slå vaktom vår offentlighetsprincip. Det var ocksåregeringens utgångspunkt, både närförhandlingarna startade och när de slutade. Detfinns anledning för att sluta upp bakomden principen.Jag vet inte om ännu har haft tidatt ta del av den ganska omfattande utredning somjag har gjort om hur vi kan komma att påverkas avoffentlighetsreglerna inom EU. Det kan dyka uppen del komplikationer som har att göra med att detråder andra regler inom EU än inom Sverige.Samtidigt är det tydligt att det inom EU finns enklar utveckling mot ökad öppenhet och ett intresseav att ta del av de erfarenheter som länder somSverige har gjort på området.När för några månader sedangjorde ett uttalande med anledning avkandidatländernas anslutning betonades specielltatt det sågs som en tillgång för unionen att det nukommer in länder som har en öppen tradition närdet gäller statsskicket och offentliga dokument.Man såg detta som ett stöd för pågående strävandeninom Europeiska unionen att skapa ökadöppenhet. Personligen tror jag att vi vid ettmedlemskap i unionen kan föra med oss mycket avvårt tänkande, vår öppenhetsfilosofi på det härområdet och bidra till ökad öppenhet inomgemenskapen. Den processen är redan på gång.Anf. 97 ()replik:Herr talman! Jag har tyvärr inte hunnit läsa denutredningen . Däremot har jag läst referat avden. Det hade varit bra om man också ibetänkandet hade citerat från utredningen. Dethade varit en tillgång för ledamöter. Jagär väl medveten om att man går i riktning motstörre öppenhet och det är bra. Vi har ju andratraditioner, inte minst när det gäller . Jaghoppas att man kan gå i den riktningen.Men måste väl medge att detkommer att leda till en begränsadoffentlighetsprincip i om det speciella EG-direktivet går igenom i ministerrådet såsom det vartänkt. Jag vet att man ser över saken i enarbetsgrupp. Men om det synsättet gäller att denregistrerades intresse väger över när det gällerpersonuppgifter, i samband med insyn frånjournalister eller allmänheten, kommer man att gåefter den registrerades intresse. Det kommer attleda till en begränsad offentlighetsprincip i Sverige.Är det inte så, , att vi kommer atttvingas att ändra vår tryckfrihetsförordning omförslaget i EG-direktivet går igenom?Anf. 98 () replik:Herr talman! Anledningen till att man inte kundeåterge avsnitt ur utredningen i utskottetsbetänkande var att utredningsbetänkandet komefter utskottets betänkande. Men jag vill gärnauppmana att ta del av de ganskaomfattande texter som finns som behandlareffekterna på svensk offentlighet av ettmedlemskap i . Det finns effekter som vi haranledning att fundera en del över som jagtror att helhetsbilden är positiv och utvecklingeninom EU helt klart går mot ökad offentlighet.Jag är inte närmare bekant med förslaget omdatadirektiv. Det låg utanför mittutredningsuppdrag. Men om jag förstår IngelaMårtensson rätt syftar till ökatintegritetsskydd. Vår egen datalagstiftning utgårfrån grundtanken att vi skall ha ett mycket starktintegritetsskydd. Jag tror inte att det finns någrastora diskrepanser när det gäller dengrundläggande åskådningen.Anf. 99 ()replik:Herr talman! Offentlighetsprincipen ochintegritetsskyddet är som kommunicerande kärl.Om man ökar integritetsskyddet när det gäller denregistrerades intresse och säger att det väger tyngreän det allmännas kommer man att tvingas att göraen inskränkning. Jag känner väl till det häreftersom jag satt med i . Därkonstaterade alla experter att det kommer att skeen inskränkning om EG-direktivet går igenom. Detstämmer inte överens med vår offentlighetsprincip.Men vi får se vad beslutar. Dethade varit bra om vi hade garanterat att vi intebehöver göra några inskränkningar utan i ställetskulle ha kunnat ha några särbestämmelser. Mensom jag ser det nu finns inte den möjligheten.Anf. 100 ():Herr talman! I betänkade UU20 behandlasSveriges förhållanden till EG/EU i ett antal olikaavseenden. När det gäller för ett land och en nationatt ta ställning till och avväga vad som kan habetydelse när man i större eller mindre grad skallansluta sig till en ny samarbetsorganisation kan detfinnas många olika aspekter att ta hänsyn till. I dethär sammanhanget gäller det ju en organisation ochett samarbete som är långtgående.Låt mig nämna några områden som man börbeakta. En anledning som kan utgöra ett motiv kanvara ett yttre hot. Man behöver så att säga hagemensamma vänner för att värja sig mot ett sådanthär hot. Det här kan också vara grundat på enkulturell värdegemenskap och på gemensammavärden som man vill slå vakt om och på det härsättet förstärka. Man kan också vilja väljasamarbete för att tillvarata mer rent nationellaintressen.När det gäller förhållande tillförhandlingarna och ett tänkt medlemskap i jag att de områden som jag pekat på ärrelevanta och viktiga. Jag menar att det finns ettyttre hot som inte skall underskattas. Vi har ju enrelativt labil situation i öst, beroende på attsystemet är bräckligt. Vidare är den socialasituationen mycket besvärande. Detta är inte attunderskatta. I den situationen är det också viktigtför att vi kan möta dem som har sammakultur som vi och att vi kan arbeta för demokratioch öppenhet.I det sammanhanget kommer säkerhetspolitiken insom en mycket viktig faktor. Det är angeläget att vitar del i det säkerhetspolitiska arbetet. Då avser jagen mycket bred utformning -- det gäller allt frånbiståndspolitik till samtal kring gemensammamilitära aktiviteter.Vi ser hur det är i Bosnien . kan intestå utanför här. Vi från vårt håll menar att det ärviktigt att delta i samtalen kring detta. När vi skallså att säga orientera in i ett nyttsäkerhetspolitiskt tänkande bör vara medoch inte leva på drömmar i det sammanhanget.Så något om värdegemenskapen. Ja, vi hargemensamt med värden i mångaavseenden: Vi avskyr krig. Vi har en strävan motfred och demokrati, och vi för gemensamt kampenför mänskliga rättigheter och en social utveckling.Jag tror att det för den sociala utvecklingen, inteminst när det gäller angränsande länder påöstsidan, är avgörande att vi kan hitta broar för attverkligen nå det fredsmål som vi egentligen har.Vi har också nationella intressen. Jag vill då särskiltpeka på de mer materiella i form av handel och enöppen marknad där vi gemensamt kan arbeta förytterligare steg och ambitioner vad gäller bl.a.miljö.Europasamarbetet är, och förblir, ett viktigt forumför denna utveckling. Det är vår förhoppning att dekvalitativa värdena lyfts fram. Vi kristdemokratertycker att det är angeläget att dessa lyfts fram merän de materiella värdena. Målet för oss är ettfolkets -- ett folk i gemenskap.Arbetslösheten är ett stort gissel i det härsammanhanget. har gått från till merän arbetslöshet. Mer än 20 miljonermänniskor står utanför arbetsmarknaden. Härfinns det trender som vi politiker inte helt utan baradelvis råder över. Det är den tekniska utvecklingensom gör att tekniken tar över. Vi får då människorvid sidan av arbetsmarknaden av rent produktivaskäl. Vidare har vi låglöneländernasattraktionskraft. De drar till sig industri ochnäringsliv och lämnar tomma platser i västerlandet.Detta är väl ingenting som vi egentligen tycker ärannat än rätt ur solidarisk synvinkel. Men det blirett praktiskt problem för oss -- det blir mycketarbetslöshet.Dessutom har vi det fria kapitalet, som flödarväldigt snabbt över gränserna och placerar sig därräntan är högst. Också detta leder till arbetslöshetinom vissa områden.Den ökade konkurrensen, som präglar dengemensamma marknaden, kommer i och för sigockså att leda till ökad arbetslöshet. Man kommernämligen att konkurrera och att pressa nerproduktiviteten. Detta är ett bekymmersamtperspektiv. Ändå är det vår övertygelse att, för attvi över huvud taget skall få ett verktyg i arbetet motden här arbetslösheten, lösningen ligger i attförsöka skapa ett stabilt -- ett somhar ekonomiska marknader som är någorlundastabila och där man kan investera och därväxelkurser och valutor ändå fungerar någorlunda.Om man i en sådan här situation isolerar sig blirman väldigt mycket mera utsatt.EU kommer att spela en huvudroll i det härsammanhanget. EU kommer att vara densammanhållande delen mellan oss i de fria statersom vill vara och förbli fria.Sedan är det också utan tvivel en kamp omvälfärden mellan , och . Det ärdärför angeläget att vi tar ansvar och går in i denfighten för att vi skall få den utveckling mot arbeteoch trygghet i som vi eftersträvar.Sverige bör i ett EU-perspektiv ha mycket godaförutsättningar att driva frågan om skatteväxlingför miljöns skull. Jag tror att det också är viktigtjust med avseende på sysselsättningseffekterna.Herr talman! Om EU-omröstningen den 13november resulterar i ett ja, kommer att fåen ny och en utvidgad politisk position för såväl denationella, svenska, intressena som för deninternationella solidaritet som vi också vill nå utmed. Vi kan inte ge garantier vare sig om vi stårutanför EU eller om vi är innanför. Den som begärgarantier kommer alltså inte att få svar. Men vi trorpå en utveckling i gemenskap med de länder medvilka vi har en gemensam kultur och som arbetarför demokrati och mänskliga rättigheter sedanväldigt många decennier tillbaka. Det är dentrygghet som vi bör ty oss till och som är naturligför den svenska demokratin.Anf. 101 ():Herr talman! Jag skall fatta mig kort. Jag begärdeordet när jag hörde debatten omoffentlighetsprincipen.