prot · GH0998 · 1994-04-28 00:00:00 — Både jag och majoritet ärmedvetna om att det är statsministern sombestämmer hur man organiserar. Däremot tyckerjag att det milt uttryckt är anmärkningsvärt attnegligera ett uttalande av om attkonsekvensen av den arbetsfördelning som manhar bestämt sig för blir till allvarligt men förverksamheten, för bostadspolitiken.Anf. 56 Statsminister ():Herr talman! kännetecknasav respekt för konstitutionen och denmaktfördelning och ansvarsfördelning som ärfastlagd där. Det har jag att hålla mig till och detkommer jag att göra, alldeles oavsett om riksdagenfinner sig föranlåten att gå utöver detta.Låt mig vad gäller bostadspolitiken generellt sägaatt det vi har lyckats åstadkomma är de lägstahyresökningar som vi har haft i det här landet på 20år och en minskning av byggkostnaderna på ett sättsom jag tror att företrädare för det parti varifrånfrågeställaren kommer inte hade kunnat föreställasig var möjlig. Vi lägger nu grunden för en bättrebostadsförsörjning och en bättre bostadspolitikframöver. Jag vill inte säga att detta är enkonsekvens just av att vi har avskaffatbostadsdepartementet. Det är en konsekvens av enframgångsrik politik i största allmänhet.Volvos fabrik i . 57 ():Herr talman! Jag har en fråga tillarbetsmarknadsminister . m avser att lägga nedtillverkningen av personbilar i . harnått framgångar genom att man säljerallt fler bilar. Kapacitetstaket är snart uppnått. Dåframstår det för många, även för mig, såsomolyckligt och kanske tveksamt om man skallfullfölja nedläggningsbeslutet.Jag vill fråga arbetsmarknadsministern: tagit eller avser regeringen att takontakter med för att diskuteramöjligheterna att senarelägga eller förhoppningsvisupphäva nedläggningsbeslutet?Anf. 58 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag har ett flertal frågor som har medVolvo att göra -- detta viktiga företag. Jag kommerinom kort att ha ett sammanträffande där defrågorna kommer att diskuteras. Kalmarfabrikensframtid är en viktig fråga, oavsett vilkenverksamhet som skall bedrivas vid fabriken. Denkommer att diskuteras.Tidsbegränsade uppehållstillståndAnf. 59 ():Herr talman! Jag har en fråga till kulturministerBirgit Friggebo.I slutet av förra året föreslog hon och regeringeninförandet av ett system med tidsbegränsadeuppehållstillstånd för vissa grupper av asylsökande.Detta förslag har sedermera godkänt,trots min kritik.Nu har jag erfarit att kulturministern och även vicestatsministern offentligt kritiseratdetta och sagt att man inte vill ha ett system medtillfälliga tidsbegränsade uppehållstillstånd förasylsökande. Innebär det att regeringen avser attåterkomma till och upphäva det beslutsom regeringen föreslog ?Anf. 60 Kulturminister ():Herr talman! Som jag har svarat avser regeringen inte att komma med ettsådant förslag. Jag har också redovisat tidigare här ikammaren att jag inte anser, och det gör inte hellerregeringen, att tillfälliga uppehållstillstånd skallvara ett regelrätt inslag för asylpolitiken.Däremot har vi öppnat en möjlighet vidmassflyktssituationer, där det är fråga omkatastrofer av kortvarig längd, krig som man kanbedöma tar slut , miljökatastrofer ellerliknande, att reglera hur en kortvarig vistelse iSverige skall kunna fungera.Det fanns inga bestämmelser om vilka myndighetersom skulle sköta detta, vilka som skulle skötamottagningssystem och förläggningsplatser. Detvar viktigt att få en reglering av detta liksom undervilka former och med vilken status som man skullefå vistas här i riket vid sådana situationer.Vid den normala asylprövningen, när människorsöker skydd undan diktaturer, tortyr ochförföljelse, är det däremot både min ochregeringens uppfattning att man inte bör användaett system av tillfälliga uppehållstillstånd.FN:s vapenembargo mot BosnienAnf. 61 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsministern.Två gånger, nu senast i Gorazde, har FN tvingatsingripa med de medel som artikel 41föreskriver för att förhindra ett blodbad. Ävendenna gång skedde det med framgång. Återigenslirar man på tungan och säger att FN naturligtvisinte alltid kan ingripa överallt i Bosnien. FN-befälhavaren har kritiserat bosnierna föratt inte försvara sig tillräckligt kraftfullt själva.Min fråga till statsministern är: Hur länge är detförsvarbart att upprätthålla ett vapenembargo somförhindrar bosnierna att försvara sig när inte FN ärmäktigt att göra det?Anf. 62 Statsminister ():Herr talman! politik är som bekant att viinte anser att det är klokt att förse olika typer avkonfliktområden med olika typer avvapenleveranser. Det är svensk politik. Denbedriver vi själva. Det vore litet konstigt om viskulle anbefalla världssamfundet någon annanpolitik, dvs. att man nu skulle öppna slussportarnaför vapenleveranser till f.d. , där detinte verkar vara bristen på vapen som är det mestdominerande.Man skall ha klart för sig att ett hävande av FN:svapenembargo inte är ett hävande av embargotenbart för leveranser till den bosniskaregeringssidan. Det är lika mycket ett hävande avembargot för leveranser till den serbiska sidan, denkroatiska sidan eller vilken annan sida som helstsom väljer att kasta sig in i dessa blodigadrabbningar. Är det någonting som jag villförstärka där nere är det Förenta nationernasmöjlighet att verka framför allt genom mer trupppå marken. Därför välkomnar jag och regeringendet beslut som säkerhetsrådet nu har fattat, sommöjliggör en utökning av Unproforspersonalstyrka. Det kanske är den enstaka insatssom vid sidan av det politiska förhandlingsarbetetkan bidra mest till en lösning av konflikten.Radioprogram för bosnierAnf. 63 ()Herr talman! Jag har en fråga till kulturministern.Vi har tagit emot ganska många flyktingar frånBosnien. Såvitt jag förstått är de inte helt nöjdamed det programutbud som Radiotillhandahåller. Jag frågar därför omkulturministern avser att ta upp överläggningarmed om serviceprogram som riktarsig till invandrare från Bosnien. Helst skulle de viljaha program på bosniska.Anf. 64 Kulturminister ():Herr talman! Avtalet mellan staten och SverigesRadio ger allmänna riktlinjer om vad SverigesRadio och skall göra. Där finnsdet också bestämmelse att man skall se till att detfinns minoritetsprogram av olika slag. Däremot ärdet inte en uppgift för regeringen att i detaljbestämma på vilka minoritetsspråk man skall sändaoch omfattningen av programmen på olikaminoritetsspråk.Det är en grannlaga uppgift för både SverigesRadio och att ha nära kontaktermed olika grupper och göra anpassningar efter deinvandrargrupper som finns i Sverige.Jag utgår från att både ochSveriges Radio är lyhörda för önskemål framför alltfrån så stora grupper som det nu är fråga om fråndet forna Jugoslavien.Avvecklingen av statliga myndigheterAnf. 65 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga tillstatsministern.När man avvecklade myndigheter, t.ex.Universitets- och högskoleämbetet, sade man frånregeringens sida att det skulle innebära enförenkling av den centrala myndighetsstrukturenoch ett effektivare utnyttjande av resurserna. Manansåg att det skulle leda till en besparing på 10miljoner kronor. Vi vet att man i åretstilläggsproposition överskrider anslaget påUtbildningsdepartementets område med 20miljoner kronor, dvs. med 43 %.Som skäl för detta kraftiga anslagsöverskridandeanför man att det har blivit dyrare att avvecklaUHÄ och SÖ än vad som var beräknat. Förutsagdabesparingar blev alltså i stället fördyringar. Vi fickhöra tidigare att det här var ett smärre övertramp.Delar statsministern den uppfattningen? Om haninte gör det, vilka initiativ tänker han ta medanledning av denna misshushållning med statensfinanser?Anf. 66 Statsminister ():Herr talman! har kanske interiktigt klart för sig de olika begreppen isammanhanget.Vad vi talade om och vad som var föremål för ettmeningsutbyte mellan ochfinansminister var en tillfällig historiapå departementet. Så var det. Men vad vi talar omi det stora sammanhanget är långsiktiga betydandebesparingar i hela myndighetsorganisationen, sombetyder åskilligt när det gäller att rationalisera,förenkla och spara pengar . Jag förstår attBengt Silfverstrand letar varje typ av argument föratt motsätta sig den typen av åtgärder. Men jaktenpå den här punkten har inte varit så framgångsrik.Stationsbyggnad på ArlandaAnf. 67 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga tillkommunikationsministern.I dag går motionstiden ut på propositionen omArlandabanan. I propositionen kan man läsa ordetstationsbyggnader i fråga om . Vi är i dagunderkunniga om att det kan betyda att det skallbyggas två stationsbyggnader. Jag ställer mig litetfrågande om det behövs för den trafik det är frågaom. I klarar man en omfattandefjärrtågstrafik och pendeltågstrafik, och även iGöteborg, med en stationsbyggnad. Ur kundenssynpunkt lär det vara bättre med ett ställe än två föratt kunna orientera sig.Anf. 68 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag är glad att till kunnasäga följande. Med tanke på att vi har valt en privatfinansiering kommer frågan omstationsbyggnadens omfattning kanske för en gångsskull att bli föremål för en mycket noggrannekonomisk prövning.Jag kan försäkra om att denentreprenör som lämnar in det lägsta anbudet ärockså den vars förslag har de minsta utrymmena.Jag tror inte att någon av oss vill förspilla sinungdom i väntan vid terminaler, hur de än ser ut, ionödan.Marknadsföringen av information om somturistlandAnf.69 (nyd):Herr talman! Jag har en fråga till statsministern.Turismen är en näringsgren som omsätter ca 110miljarder . En betydande del av detta gällerturister från utlandet. Vi vet att fem turister iSverige ger samma intäkter som en exporteradVolvo. Genom att marknadsföringen av ärsplittrad på en mängd myndigheter och tvådepartement blir det en ineffektiv och kostsam deli budgeten. Skulle statsministern kunna tänka sigatt ta ett initiativ för att få litet fason på den i dagså splittrade Sverigeprofilen utomlands?Anf. 70 Statsminister ():Herr talman! Jag instämmer i bedömningen avturismens betydelse framför allt i det svenskaperspektivet men också i ljuset av utvecklingen iden globala ekonomin. Det är uppenbart att turismoch resande tillhör de mycket stora ochbetydelsefulla tillväxtsektorerna. Däremot tror jaginte att detta framför allt är någonting som vi kanåstadkomma genom att centralisera helaSverigeinformationen.Vi har ju fattat beslut om att förändra deorganisationer som vi har för att informera omSverige utomlands. Det är information till olikamottagare för att ge en bra bild av somturistland. Jag tycker att det är för tidigt att dra dentyp av slutsatser som här dras.Mitt intryck, när jag rör mig utanförlandets gränser, är att det har skett mycket för attförbättra Sverigeinformationen och Sverigebildenutomlands. Därmed inte sagt att det inte finnsutrymme för fortsatta förbättringar, för det tror jagatt det finns. Men jag tror inte att det ligger i attåter centralisera myndighetsorganisationen.ÖresundsbronAnf. 71 i (m):Herr talman! Jag har en fråga till statsministern,och den gäller bron mellan ochKöpenhamn.Är det, mot bakgrund av det material som i och det som håller på att samlas in samt dentidtabell som vi tidigare blivit presenterade,statsministerns uppfattning att kan fåbesked om bron skall börja byggas eller ej innan vislutar ?Anf. 72 Statsminister ():Herr talman! Samma besked gäller nu som tidigare,dvs. att vi avvaktar det besked som kommer frånVattendomstolen. Vi har fått ett besked om attdomstolen inkommer med sitt yttrande -- den skallju svara på en mycket specifik fråga frånregeringen -- kring . Vattendomstolenhar inte till regeringen redovisat, och har inte hellerskyldighet att göra det, anledningen till att deninkommer med yttrandet i stället förden tidpunkt som tidigare beslutats. Efter det attVattendomstolen har gjort det skall det inte varanågon onödig fördröjning i regeringensbeslutsfattande -- det kan jag försäkra.Ny myndighetsorganisation på radio- och TV-områdetAnf. 73 ():Herr talman! Jag har en fråga till kulturministern.Kommer kulturminister att delta idagens debatt här om en nymyndighetsorganisation på radio- och TV-området?Anf. 74 Kulturminister ():Herr talman! Jag kommer möjligen delvis attavlyssna debatten, men jag kommer inte att varahär hela tiden.Utredningen av mordet på . 75 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga tillstatsministern. Det har under den allra senastetiden framkommit uppgifter runt utredningen avmordet på att kontakterna mellan olikadelar av Polisen inte fungerade riktigt ordentligt.Föranleder detta någon åtgärd från regeringenssida?Anf. 76 Statsminister ():Herr talman! Det förhåller sig som bekant så attförundersökningen leds av riksåklagaren. Detförhåller sig också som bekant så att den politiskamakten, i det här fallet regeringen, saknar bådemöjlighet och lämplighet att gå in och ge vare sigdirektiv eller andra anvisningar för hur arbetet iförundersökningen skall bedrivas.Det hindrar inte att det, mot bakgrund av detta fallsmycket speciella karaktär, harvarit en information från riksåklagaren ochspaningsledningen direkt till mig själv, tillstatssekreteraren i statsrådsberedningen PeterEgardt, till som ledare förSocialdemokratiska partiet och till f.d.statssekreteraren i statsrådsberedningen KjellLarsson. De frågeställningar som av massmediernanyligen berörts i några TV-program har i desammanhangen icke aktualiserats. Det är allt jagkan säga för dagen.ÖresundsbronAnf. 77 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga tillstatsministern, och därmed följa upp den fråga somSten i ställde om Öresundsbron.Han fick ett märkligt svar på den frågan.Den 20 maj lämnar sitt yttrandei ärendet, och det är inte så till dess. Jagföreställer mig att det finns en planering avbeslutsordningen i detta viktiga ärende.Då måste det rimligen också finnas ett datum iregeringens planering som statsministern bordekunna lämna besked om. Det svar han gav till StenAndersson innehöll egentligen inte något besked.Jag frågar nu: När kommer regeringen att fattabeslut?Anf. 78 Statsminister ():Herr talman! Jag tror att det vore olämpligt medhänsyn till de krav som ställs på beredningen avärendet att jag gav besked om exakt vid vilkentidpunkt regeringen skall fatta beslut i ett ärendenär jag inte ens har fått in underlaget. Då skulle jagnog utsätta mig för möjligheten att få kritik avriksdagens konstitutionsutskott, som jag ju känneren betydande respekt för.Vi kan dessutom inte vara alldeles säkra på attyttrandet kommer . Vi hade ett tidigarebesked från , men det harVattendomstolen ändrat. harmöjlighet att ändra detta besked igen, om den såskulle vilja. Det är någonting som ligger i dess maktoch som regeringen vare sig har möjlighet eller rättatt påverka.Vi är beroende av att yttrandekommer in och att den lämnarett klart besked. Ju tidigare yttrandet kommer inoch ju klarare beskedet är, desto snabbare kanhandläggningen gå från regeringens sida. Det sägersig självt. Det tror jag också inser.Anf. 79 TREDJE VICE TALMANNEN:Därmed är denna frågestund avslutad. Jag ber attfå tacka de medverkande statsråden.8 § Ny myndighetsorganisation på radio- ochTV-områdetFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1993/94:KU37 Ny myndighetsorganisation påradio- och TV-området (prop. 1993/94:160):Anf. 80 ():Herr talman! Jag är glad att är kvari kammaren, eftersom jag kanske får anledning attställa direkta frågor till henne.Jag skall gå direkt på det som kommer att vålladagens häftigaste debatt med anledning avbetänkandet KU37, nämligen lokaliseringen av dennya myndighetsorganisationen.Den nuvarande borgerliga regeringen har vidupprepade tillfällen givit prov på vad som med ettmodeuttryck kallas maktens arrogans. Det senaste,men säkert inte det sista, exemplet på detta ärkulturminister agerande.Birgit går på kollisionskurs mot ett enigtkonstitutionsutskotts uttalande om att de nyamyndigheterna bör förläggas utanför Stockholm.Enligt en utskrift av en intervju med BirgitFriggebo i sägsföljande:Reportern: En intressant fråga här i ärfrågan om de nya myndigheterna Radio- och . Den skall ju diskuteras i nu påtorsdag. Har du redan tagit ställning ilokaliseringsfrågan? Det här äringa fyra myndigheter. Det är fyra små avdelningarsom slås samman. Det handlar om mindre än 30personer, och vi tycker att de kan bli kvar där de är.Okänsligt och arrogant låter man alltså i Sundsvallav alla orter meddela, innan riksdagenfattat beslut, att myndigheterna skall ligga iStockholm. och konstitutionsutskottetär mycket tydliga i sak på den här punkten.Riksdagens mening är en förläggning utanförStockholm.Givetvis är det ett svepskäl och dålig advokatyr närman säger att inte ger klaraoch entydiga besked. Det är riktigt att vi inte pekarut vare sig eller . Orter utanförStockholms kommun får regeringen ta ställning till.Men vi är klara och tydliga på den här punkten.Myndigheterna skall förläggas till en ort utanförStockholm.Detta handlande inger inte något större förtroendeenligt vår mening. Vi anser att svenska folkets företrädare riksdagen.Vi tycker att det är ett klandervärt beteende.Därför är min fråga helt naturligt: Är BirgitFriggebo beredd att ompröva sin ståndpunkt ochånyo överväga en lokalisering utifrån debatten ochutifrån ett förnyat övervägande om vad utskottetanser?I propositionen nämns inte lokaliseringen av desammanslagna myndigheterna över huvud taget.Den utredning som föregått propositionen harsnällt rättat sig efter direktiven och utgått från attde skall förläggas i . Det har inte gjortsnågon konsekvensanalys som har behandlatlokaliseringen.Riksdagen har lagt fast principer föromlokalisering av befintlig verksamhet ellerlokalisering av nya myndigheter. betänkande framhöllsom lokalisering av nya myndigheter att riksdagenvid flera tillfällen uttalat sig för att det är viktigt attvälja annan lokaliseringsort än Stockholm.Regeringen har vidare utfärdat generella direktivtill kommittéer och särskilda utredare att redovisaregionalpolitiska konsekvenser av sina förslag. Dethar inte skett i detta fall. kan man tvista omhuruvida myndigheterna är nya eller inte.Organisationen som sådan är ny, ochmyndigheterna har delvis givits en del nyauppgifter.Vi socialdemokrater anser att det vore ytterstlämligt med en lokalisering utanför Stockholmskommun. Detta anser också utskottet i sin helhet.Vi tänker oss enligt den motion vi skrev en ort medett brett medieutbud och kvalificerad kompetens.Med det skall förstås kompetens av juridiskt slag.Denna utlokalisering skulle vitalisera ortensutbildningsliv, medie- och kulturliv samt bidra medexptertis och sakkunskap på ett mycket viktigtframtidsområde. Myndigheterna själva skulle fåökad arbetsro när de inte arbetar mitt i storstadensenorma medieutbud med sitt hektiska tempo.Utskottet var alltså enig i sin uppfattning.Beträffande lokaliseringen skulle i sinhemställan med anledning av en mängd motioner,bl.a. den socialdemokratiska motionen frånutskottsgruppen, ge regeringen till känna vadutskottet angivit, nämligen att regeringen skulleöverväga lokalisering till annan ort än Stockholm.I övrigt anser vi i likhet med propositionen att enny organisationsmodell är behövlig. Två nyamyndigheter -- Radio- och för radio och TV -- ersättertidigare fyra nämnder. Socialdemokraternareserverar sig mot att Radio- ochTV-verket, sompropositionen föreslår, blir ett enrådighetsverkmed verkschefen som ensam ansvarig. Vi vill ha enstyrelse med parlamentarisk sammansättning somleder verksamheten.Regeringens proposition,Förvaltningsmyndigheternas ledning, talar underpunkt 4 om alternativa ledningsformer till ettenrådighetsverk. Där intas en helt annanståndpunkt. Det är som stårför den propositionen. Man säger att regeringenanser att en styrelse är lämplig för kultursektornsmyndigheter som ofta har speciella uppgifter somskiljer dem från förvaltningen i övrigt.Finansdepartementet uppmärksammarkulturpolitikens speciella förutsättningar bättre änvad gör självt i den härfrågan. Man föredrar alltså styrelseformen.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan ibetänkandet i dess helhet utom när det gällermom. Där yrkar jag bifall till densocialdemokratiska reservationen.Anf. 81 Kulturminister ():Herr talman! Det är uppenbart att det behövsnågon form av klarläggande inför den här debatten.Det är riktigt att jag var i i början avveckan. Jag fick då många frågor från tidningar ochTV. Det jag sade i var för det första attriksdagen kommer att behandla den härfrågan och fatta beslut om den.För det andra redovisade jag hurkonstitutionsutskottets betänkande ser ut. Där stårdet att regeringen bör överväga möjligheten attlokalisera myndigheterna till annan kommun änStockholm.För det tredje har jag kommenterat det och sagt attdet i sig inte är ett entydigt besked till regeringenom vilken ort lokaliseringen bör ske till. Det är baraen enda av det hundratal kommuner som finns ilandet som pekas ut, dvs. , och inte börkomma i fråga. Vi vet att det finns intressenter påolika håll, och är en av dessa.För det fjärde har jag svarat på frågan om vilkenregeringens uppfattning var, dvs. det som stod ipropositionen och som inte är någon hemlighet förnågon, nämligen att vi föreslog och utgick ifrån attde skulle ligga kvar i . Det är ocksåförmodligen ett citat av detta som CatarinaRönnung nu refererar till när hon säger attregeringen skulle ha bestämt sig igen oavsett vadriksdagens beslut blir.Jag har varit med här i och vetfaktiskt spelreglerna. Det betyder att riksdagenskall fatta sitt beslut . Det är klart att regeringendå avvaktar vad det beslutet blir. Om beslutetskulle bli det som föreslås i konstitutionsutskottetsbetänkande blir det naturligtvis en nöt som behöverknäckas.Utskottet utgår ifrån att myndigheterna skall bildasden . Man utgår också ifrån att det bör skeett övervägande. Om det skall vara ett reelltövervägande tar det . Det skall skaffasandra lokaler och det skall utses chefer förmyndigheterna. Det tar också . Såvitt jagkan se finns det inte heller något förslag ibetänkandet om särskilda avvecklingskostnaderom det är så att man skall flytta från de nuvarandelokalerna. Det är naturligtvis något som regeringenfår försöka att hantera sedan har fattatsitt beslut. Jag är fullt medveten om det.Catarina Rönnung frågar vad jag avser att göraefter beslut. Jag har sådan respekt förriksdagen att jag avvaktar tills vi får skrivelsen fråntalmannen när har fattat sitt beslut. Jagvill också informera kammaren om att detförekommer vid den här typen av omorganisationeratt man tillsätter organisationskommittéer för attförbereda omorganisationerna även innanriksdagen har fattat sina beslut. Jag har stoppat alla sådanapropåer på mitt departement just för att visarespekt för beslut.Anf. 82 ()replik:Herr talman! Det gläder mig att att avvakta beslut. Men folksom bor i och har lyssnat på RadioVästernorrlands reporter får ju inte denuppfattningen. Han frågar : Har duredan tagit ställning i lokaliseringsfrågan?Birgit svarar mycket tydligt och klart: Ja,det här är ju inga nya myndigheter. Vi tycker att dekan bli kvar där de är, dvs. i Stockholm.Det som är absolut glasklart ikonstitutionsutskottets betänkande är att riksdagenenhälligt anser att en annan kommun än Stockholmbör komma i fråga. Det är vad en enhällig riksdaganser.I motionen från den socialdemokratiskautskottsgruppen finns det skissat hur vi tycker attdenna ort utanför skall se ut. Den skallha ett brett medieutbud och den skall hakvalificerad juridisk kompetens. Det finnsåtskilliga motioner där , ,och kommer i fråga. Sedan är detnaturligtvis klart att själv fårbesluta lokaliseringsort efter tänkande påKulturdepartementet och efter läsning avmotionerna. Men om tänker sig attfölja en enig riksdags intentioner i den här fråganär utesluten.Anf. 83 Kulturminister ():Herr talman! Jag vet inte om har blivit definitivt rätt citerad när hon harintervjuats av olika reportrar och att hela intervjunalltid har varit med i medierna eller i radion.Som jag sade tidigare är det ingen hemlighet attregeringen har tagit ställning en gång tidigare.