prot · GH09103 · 1994-05-05 00:00:00 — Det känns skönt att det finns en möjlighet förvanliga människor i behov av nödlandning att fålanda mjukt. Det får inte bara varahöginkomsttagare som kan förse sig med en rejälfallskärm som ofta utlöses utan att de har varitförtjänta av den. Det är på den ekonomiskt settlägre nivån som skuldsaneringslagen behövs ochkommer att göra nytta.Det är inte nödvändigt att gå in på den tekniskabiten. Den finns i betänkandet och har på ettmycket förtjänstfullt sätt redan vidrörts av delsBengt Kronblad, dels kristdemokrater anser det vara viktigt att manfår hjälp med att revidera sin ekonomi. Det ärviktigt enligt vårt sätt att se på den personligaekonomin. Den skall skötas av oss själva, men vidbehov skall det finnas hjälp och stöd.Avslutningsvis, fru talman, vill jag helt kort nämnavad reformen eventuellt kommer att kosta. Initialtär det naturligt att det blir vissa kostnader. Men tror jag att den eventuellaårliga kostnaden utgör en riktig investeradsatsning. Den satsningen kommer att ge lägrekostnader på andra konton, såsom mindre arbeteför kronofogdemyndighet, socialtjänst, sjuk- ochpsykvård osv. Det som är viktigast är, när alltkommer omkring, människan som kan kommatillbaka till ett vanligt och värdigt liv igen.Jag ser med tacksamhet på utskottets behandling avärendet i detta betänkande.Anf. 4 () replik:Fru talman! Jag har bara en kort kommentar. Jagdelar uppfattningen i mycket av det sagt. Jag vill gärna konstatera att det varbeklagligt att ärendet förskjöts i tiden på grund avförsöksverksamheten. Den är tyvärr nedlagd,precis som sade, på grund av att denfrivilliga vägen inte var den rätta vägen. Mantvingades till det som utskottet har kommit framtill.Hade det blivit en snabbare behandling hade säkertdet som underströk, och som jagockså vill instämma i, nämligen de mänskligavärdena, kommit snabbare in i arbetet för enskuldsaneringslag. Människan, individen, fårchansen till det som vi har gett bankerna.Det är oerhört viktigt. Även om vi oftast säger attfallskärmar inte är bra är det viktigt att människorinte faller igenom. Därför beklagar jag attförsöksverksamheten i viss mån fördröjde vårmöjlighet att ha en skuldsaneringslag ikraft.Anf. 5 ():Fru talman! Även jag ärmycket tillfreds med att kunna stå här ochkonstatera att vi efter med en till visshetgränsande sannolikhet kommer att ha enskuldsaneringslag. Många talare har påpekat attdet ligger ett omfattande arbete bakom denna lag.Jag har faktiskt inte tittat i källorna närVänsterpartiet första gången uttalade sig för enskuldsaneringslag, men det är åtskilliga år sedan.Jag är mycket tillfreds med det föreliggandeförslaget, även om vi i har haft någrapåpekanden och motionsyrkanden för attytterligare finjustera förslaget.Vi har inte fått våra motionskrav tillgodosedda ialla detaljer. Men jag vill ändå konstatera att ihuvudsak är våra synpunkter tillgodosedda itexten. Med denna lag, som med alla nystiftadelagar, får naturligtvis tiden utvisa hur den kommeratt tillämpas. Eventuellt får vi återkomma om detbehöver göras finjusteringar framöver.Det är framför allt steg 1 i skuldsaneringen som vivill fästa uppmärksamheten på. Det är det steg dåden kommunala konsumentvägledningen ochbudgetrådgivningen spelar en viktig roll. Vi frånVästerpartiet har nödgats påpeka att det inte alltidär så väl beställt med den kommunalakonsumentvägledningen och budgetrådgivningensom vi skulle ha önskat. I själva verket är det nognärmare 3 miljoner människor som inte har tillgångtill denna verksamhet som är så viktig även förskuldsaneringens genomförande. Vi hadenaturligtvis gärna sett att utskottet hade uttalat sigtydligare när det gäller behovet och vikten av dennaverksamhet. Det är ingen hemlighet att vi iVänsterpartiet helst hade velat se attbudgetrådgivning och konsumentvägledning bordelagregleras. Jag är övertygad om att vi får anledningatt återkomma till den frågan framöver ochfortsätta att driva det kravet.Samtidigt konstaterar jag att det är myckettillfredsställande att det ikompletteringspropositionen ändå finns 15miljoner reserverade för kommunerna. Pengarnaskall distribueras genom , och deskall användas till genomförande av skuldsanering.Jag ser detta som ett steg i rätt riktning på den vägsom föreslår att man skall gå.Fru talman! Beträffande utskottets betänkande fårvi nöja oss med att det görs en kraftig markering därkommunernas ansvar enligt socialtjänstlagenpreciseras. Det är viktigt att detta görs och detkommer att gagna saken. Kanske kan det få en delkommuner att tänka om och besinna sitt ansvar.Vi tycker också att det är bra att det nu klartframgår av betänkandet att äveni framtiden kommer att få resurser för att kunnaförmedla erforderlig hjälp till utbildning ibudgetrådgivningsfrågor och skuldsanering. Det ärprecis det som vi har eftersträvat. Jag tror dessutomatt det kommer att visa sig nödvändigtatt genomföra vårt förslag till en särskildhögskoleutbildning för budgetrådgivare ochkonsumentvägledare. Men det får väl gå några åroch sedan göras en utvärdering av verksamheternai kommunerna innan förslaget kan gå igenom.Vi har också pekat på en liten passus ipropositionen som var litet anmärkningsvärd. Detstår nämligen litet generellt att en skuldbörda sominte uppgår till mer än ett par hundra tusen kronorär för liten för att att en skuldsanering skall kunnakomma ifråga. Vi noterar tacksamt att utskottetmarkerar att det som för en person kan vara enfullkomligt stor skuldbörda kan för en annanperson inte vara särskilt anmärkningsvärd.Utskottet konstaterar att det är nettoskuldbördansom räknas. Dess värre kan det mycket väl vara så,att några kan vara alldelestillräckligt för att det skall vara angeläget med enskuldsanering. Vi tycker att innebörden i vårtyrkande därmed är tillgodosedd.Samma sak gäller för en gäldenärs möjligheter attbo kvar i sin hyresbostad. harredogjort för problemen och möjligheter tilllösningar när det gäller bostadsrätt. Men det ärviktigt att också en gäldenär som bor i enhyreslägenhet inte kastas ur askan i elden genom atttvingas att lämna sin bostad. Kommunerna skall haen skyldighet att se till att man skall kunna bo kvari sin lägenhet.Fru talman! Jag vill avsluta med att jag ochVänsterpartiet anser att den här lagen är myckettillfredsställande. Vi är fullkomligt övertygade omatt de restriktioner och de krav som kommer attställas på gäldenärerna är till fyllest. Vi tror inte attdet kommer att bli några nöjessaneringar. Det ärmänniskor som verkligen är i stort behov av ensanering som kan komma i fråga.Vi har tidigare påpekat att vi är övertygade om i det långa loppet kommer att göra ensamhällsekonomisk vinst. Det finns ingenting somtyder på annat än att det är mycket bättre församhället att ha människor som har framtidstro,hopp och intresse av en regelbunden inkomst än attha uppgivna människor som dignar under enalldeles omöjlig skuldbörda.Med det anförda yrkar jag bifall till hemställan ibetänkandet.Anf. 6 ():Fru talman! tog upp någrapunkter som jag skall försöka att något så närbemöta.Låt mig till en början säga att vi är många som hararbetat för skuldsaneringslagen. Det är svårt attutpeka någon speciell. Framför allt tror jag inte attnågon enskild kan ta åt sig äran för detta. Jag serdet som ett teamwork där vi har lyckats nå ett braresultat som vi presenterar i kammaren.Beträffande steg 1 och kommunernas roll är detoerhört viktigt att kommunerna får en fungerandeskuldsaneringsfunktion. Vi inser att det kommeratt ta tid. Arbete pågår inom Kommunförbundet.Det är socialtjänstlagen som gäller, och man ärskyldig att även i detta avseende följalagstiftningen.Regeringen har särskilt plockat fram pengar förKonsumentverket bl.a. för att ge stöd åtkommunerna.När det gäller minimiskuld har vi inte fastställtnågra exakta gränser. Inom andra länder i Nordenhar man mera av fixerade gränser. Vi har en mernyanserad syn.Jag tycker att kvarboenderätten är en oerhört viktigpunkt. Som jag sade skall denna noggrant följasupp. Det gäller framför allt villaboende ochbostadsrättshavare. Det finns inte någon anledningatt begränsa synen. Man måste också snegla litetgrand på det som händer med vanliga hyresrätter.Som jag tidigare nämnde är denna lag en rättsliginnovation. Detta motiverar också att man har enändringsberedskap för att man -- framför alltregeringen -- snabbt skall kunna vidta erforderligaåtgärder för den händelse att målet medskuldsaneringslagstiftningen skulle äventyras.Det har framförts klagomål på att regeringen hardröjt med den här propositionen. Det hadenaturligtvis varit bra om den hade kommit ännutidigare. Å andra sidan är det resultatet somräknas. Låt oss gemensamt glädjas åt att vi inteföljde förslag tillskuldsanering, därför att det var inte bra. Låt ossockså vara glada över att vi inte följdesocialdemokraternas modell som tidigarepresenterades i en reservation och som i stort settbyggde på den danska modellen. Vi har landatpå den norska modellen, och det har blivit enväldigt bra modell. Det är resultatet som räknas. Vihar fått en bra modell som kommer att fungeratillfredsställande. Om det skulle vara någon punktsom sviktar skall man natuligtvis vidtaförändringsåtgärder.Anf. 7 ():Fru talman! Det är roligt att konstatera att BengtHarding poängterar att vi alla är överens omdetta och att alla tycker att det är väldigt bra attlagen kommer. Jag kan inte annat än instämma i detsom säger, utom på en punkt:Vi har faktiskt inte klagat överatt propositionen har dröjt. Vi tror att det är rimligtatt ett så stort ärende tar . Desto trevligareär det att vi nu kan konstatera att vi är överens ochser fram emot lagen.Anf. 8 ():Fru talman! Jag uppskattar att jag är överens. Det är faktiskt viär det här i kammaren. Det är tilltalande. Tack!Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 8 §. )5 § Anslag till kronofogdemyndigheternaFöredrogslagutskottets betänkande1993/94:LU23 Anslag tillkronofogdemyndigheterna (prop. 1993/94:100delvis).Anf. 9 ():Fru talman! Kronofogdemyndigheterna har undersenare år fått sig tilldelad en väsentligt vidgad roll.Man har fått ta över småmålen från tingsrätternaoch man kommer att få en betydelsefull uppgiftinom ramen för skuldsaneringen så som vi justdiskuterade den i föregående ärende här ikammaren.Kronofogdemyndigheterna spelar en betydelsefullroll också i kampen mot de s.k. ekobrotten. Främstgäller det deras specialindrivningsenheter. Justdärför har också kronofogdemyndigheterna fått engenerös behandling i årets budgetproposition. Manhar fått extraanslag för de nya arbetsformer maninför, kompensation för därigenom väsentligtökade portokostnader bl.a. Budgetförslaget gerkronofogdemyndigheterna ett förstärkningsanslagpå 25 miljoner för nästa budgetår. Propositionenpekar just ut specialindrivningsenheterna som enverksamhet som bör få del av förstärkningen.Regeringen har redan i Justitiedepartementetsbilaga till budgetpropositionen pekat på det bredaspektrum över vilket man måste arbeta i kampenmot den ekonomiska brottsligheten. Man harfortsatt bl.a. med det fattade beslutet omett centralt ekobrottskommando.Fru talman! Vi har genomlevt medkonkurser i en omfattning av skådatslag. har utvecklingen vänt. Även det medfantastisk fart. Det sägs att nästa krisbransch blirkonkursförvaltarna. Genom konkursnedgångarnahar kronofogdemyndigheterna blivit mer än välkompenserade i årets budget. Det är därförförvånande att majoriteten av nydemokrater ochsocialdemokrater vill göra ett tillägg tillbudgetförslaget på 1 169 000 000 som omfattar enkvarts promille av anslaget. Det verkar inte heltseriöst. Så sent som sade enföreträdare för Ny demokrati till mig att manprincipiellt stöder den sida som sparar mest ochhåller statsutgifterna nere. Ny demokrati har nuchansen att göra det genom att ändra sig här ikammaren.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservationen ochavslag på majoritetsförslaget.Anf. 10 ():Fru talman! Den fråga vi nu behandlar gäller bl.a.öronmärkta medel till kronofogdemyndighetensspecialindrivning. Den har debatterats i dennakammare två gånger tidigare, nämligen 1992 och1993. Fakta och argument för och emot motionensförslag är väl kända för flertalet. Visocialdemokrater vill att utöver det anslag somregeringen föreslagit till kronofogdemyndigheternaanvisa ytterligare för justspecialindrivningsenheten. Dessa extra medelkommer med all säkerhet till god nytta för en hårtansträngd enhet inom kronofogdemyndighetensverksamhetsområde.Det ställs stora krav på och fordras myckenkunskap av den personal som arbetar på enheten,där de uppgifter som skall granskas många gångernärmar sig någon form av ekonomisk brottslighet.Varken 1992 eller 1993 fick vi socialdemokraternågon förståelse från för ytterligaremedel till specialenheten. I dagens betänkande,lagutskottets /94:23, har en majoritet avlagutskottets ledamöter föreslagit attbesluta att höja anslaget tillkronofogdemyndigheten med ytterligare 3 miljonerkronor. Vi hoppas naturligtvis att detta också skallbli beslut.Fru talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets betänkande och avslag på den tillbetänkandet förda reservationen.Anf. 11 (nyd):Fru talman! Till skulle jag vilja sägaatt Ny demokrati anser att de tre miljonerna är välinvesterade pengar. De kommer säkert attåterbetala sig. Jag yrkar därför bifall till utskottetshemställan.Anf. 12 ():Fru talman! Både och säger egentligen att de inte tror attkronofogdemyndigheterna kommer att satsa påden av regeringen utpekadesepcialindrivningsenheten. Det finns storautrymmen att göra det med de medel man redanfått. Jag tycker inte att det är så övertygande närman föreslår en knapp kvarts promille. Vidiskuterar ju ofta promille här i kammaren, men dåi andra sammanhang. Denna kvarts promille trorjag inte betyder särskilt mycket i dettasammanhang. Med den utveckling vi kan sebl.a. på konkursområdet finns det all möjlighet förkronofogdemyndigheterna att inom den ram manfått och med det stora tilläggsanslaget under detkommande budgetåret, klara av uppgifterna.Anf. 13 ():Fru talman! Det är naturligtvis riktigt attkronofogdemyndigheten som helhet har fått merpengar till sin verksamhet i årets budget. Men ävenden lilla del, i det här fallet , somvi socialdemokrater vill öronmärka just förspecialenheten, är vi helt säkra på kommer till godnytta.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 8 §. )6 § Bostadstillägg till pensionärerFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1993/94:SfU16 Bostadstillägg till pensionärer(prop. 1993/94:100 delvis och 1993/94:173).Anf. 14 ():Fru talman! skall fattabeslut om något så ovanligt som förstatligande avett betydande bidragssystem. Det gäller dekommunala bostadstilläggen för pensionärer somnu skall bli statliga. Det beslutet är sista steget i enstegvis införd förändring, så det kanske inte är sådramatiskt när vi nu avslutar den förändringen.Vi socialdemokrater är överens med regeringenoch med utskottsmajoriteten om förstatligandet.Syftet med förstatligandet är ju att utjämna de storaskillnader som finns mellan kommunerna i frågaom stödet till pensionärerna, som detstödet har väldigt stor betydelse för pensionärernasekonomi.Vi är också i stort sett överens medutskottsmajoriteten om konstruktionen. Jag skallhär enbart kommentera tre punkter, varav tvågäller våra båda reservationer.Jag vill först uttrycka vår tillfredsställelse över attutskottet nu har kunnat enas kring etttillkännagivande till regeringen om att se över deekonomiska förhållandena för boende iflerbäddsrum inom de särskilda boendeformerna.Socialstyrelsen, bl.a., har visat att de ekonomiskaförhållandena för dessa pensionärer inte ärtillfredsställande och att en del kommuner tar utorimligt höga hyror av de här pensionärerna.Vi är glada över att utskottet nu alltså begär enöversyn av hela situationen för dem som bor iflerbäddsrummen i de särskilda boendeformerna.Av de två socialdemokratiska reservationernabehandlar den ena de administrativa förenklingarsom är möjliga i samband med omräkningen avbostadsstödet vid förändrade förutsättningar hospensionären. Utskottsmajoriteten och för dendelen också regeringen gör skillnad på de bådahuvudsituationer som finns. Det ena fallet är närpensionärens avtalspension eller motsvarande höjsoch det är skälet till att bostadsstödet skall justeras.Andra fallet är när hyrorna höjs och justeringenskall göras av det skälet.När bostadsstödet skall räknas om därför attpensionen har förändrats, föreslårutskottsmajoriten att det skall ske automatiskt,utan att inhämta den enskildes medgivande.Däremot när det gäller förändring av hyran skallpensionärens medgivande inhämtas innan manjusterar bostadsstödet.Vi tycker att principen bör vara att de bådasituationerna behandlas lika, och vi vill attriksdagen skall ge regeringen i uppdrag att tahänsyn till detta vid utformningen av den nyasocialförsäkringsregisterlagen. Jag har litet svårt attförstå varför inte utskottsmajoriteten kunde gåmed på den linjen.Den andra socialdemokratiska reservationen gällerövergångsreglerna. I regeringens förslag fårkommunerna möjlighet att ge tillägg till det statligabostadsstödet under en övergångsperiod.Övergångsperioden är satt till , och detinnebär att det uppstår ett vakuum mellanövergångsbestämmelsernas upphörande ochinförandet av ett nytt pensionssystem, som i sin turskall innehålla ett bostadsstöd, vilket behöverjusteras i förhållande till det nya pensionssystemet.Vi tycker att det hade varit mera logiskt attöverångsbestämmelserna hade löpt fram till dessdet nya pensionssystemet träder i kraft. Det skulledå innebära att övergångstiden blev 1995 t.o.m.1999, och då slapp man det här mellanåret.Slutligen, fru talman, vill jag yrka bifall till vårabåda socialdemokratiska reservationer tillbetänkandet.Anf. 15 (nyd):Fru talman! I propositionen föreslås att detkommunala bostadstillägget, KBT, ersätts med ettstatligt bostadstillägg till pensionärer.Bostadstillägg föreslås utges avbostadskostnad mellan och 4 000 kr.Av propositionen framgår att hälften avkommunerna har enhetliga regleroch ersätter av bostadskostnad mellan 150 kroch . Övriga kommuner harenligt propositionen som regel sammabostadskostnadsgränser men ersätterbostadskostnad med mellan 85 och 100 %.Verkligheten har alltså format reglerna i flertalet avkommunerna.Regeringen framhåller att den föreslagnaförändringen innebär omfördelningar mellanpensionärerna. Många pensionärer får sänktbostadsbidrag, konstaterar regeringen. Det kanröra sig om att fyra femtedelar av pensionärerna fårförsämringar.Enligt regeringens eget exempel innebärförändringen att pensionärer med höga hyror fårupp till mer i bostadstillägg, medanpensionärer med medelhöga hyror får sänktbostadstillägg med som mest per månad.Den konkreta innebörden av denna proposition äratt pensionärer med låg hyra får betala de höjdabidragen till dem som har höga hyror. Återigendrabbar regeringens felriktade spariver dem somredan har det problematiskt att få sin ekonomi attgå ihop, de s.k. fattigpensionärerna.Tidigare har i denna kammare fattats beslut ombesparingar som slår hårt just mot pensionärerna.Även de besparingsförslag inom vuxentandvårdensom nu behandlas i socialförsäkringsutskottetskulle, om de går igenom, slå väldigt hårt motfrämst pensionärerna.Vad har denna grupp gjort regeringen för ont somständigt skall drabbas av försämringar, medanandra områden får kanske omotiverat ökade stödoch bidrag? AMS t.ex. kan inte göra av med sinaanslag utan öser nu ut pengar på mer eller mindretvivelaktiga projekt.En mycket ansvarstagande och orättvist drabbadorganisation, PRO, framhåller bl.a. att KBT-tagarei kommuner med en boendekostnad under 3 650 krper månad i regel får minskat bostadstillägg.Därvid bör observeras att av KBT-tagarna har en bostadskostnad permånad.I det ekonomiska läge som råder för kommunernatorde de inte vara villiga att utge kompletterandebostadstillägg. Dessutom har övergångstiden,under vilken kommunerna får rätt att skjuta tillegna pengar för att lindra försämringen, satts , vilket inte korresponderar med deändringar som blir erforderliga för BTP fr.o.m. år2000, då det nya ålderspensionssystemet enligtplanerna skall införas.Det skall observeras att kommunerna inte ärskyldiga att skjuta till egna medel. Det finns baraen möjlighet för dem att göra det.PRO, vars åsikter regeringen härmed kör över,ansluter sig i stort till Ny demokratis rättvisareförslag.Nu är det bara så att vi återigen kommer att få rätt,även i denna fråga. Verkligheten kommer att utvisadetta. Tyvärr går det inte på detta stadium att öppeterkänna att vårt förslag har samklang med vad somär rättvist och verkligt.Beklagansvis rör det sig nu om politik och inte suntförnuft.Orättvisa omfördelningar kan vi inte acceptera.Det saknas anledning att frångå de av flertaletkommuner tillämpade reglerna. De reglerna börläggas till grund för de statliga systemet.Enligt vårt förslag bör alltså bostadstillägg tillpensionärer utges av bostadskostnadenmellan och . Vårt förslag tordeförutom att vara rättvist dessutom varastatsfinansiellt neutralt, jämfört med regeringensförslag. Med vårt förslag kan man med kalkyler visapå att jämlikheten blir bättre med en lägre nedrehyresgräns, med en lägre övre hyresgräns och medhög bidragsprocent.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till vårreservation nr 1 vid mom. 2 och 3.Anf. 16 ():Fru talman! De olika stöden till pensionärerfungerar naturligtvis inte ensamma och isolerade,utan de samspelar med varandra på olika sätt och ivarierande grad i ett komplicerat mönster. Så ärockså fallet när det gäller finansieringen ochfördelningen av kostnader mellan stat, kommunoch den enskilde.Det kommunala bostadstillägget är snart 47 årgammalt, och lagen om allmän tilläggspensioninfördes 1960.När det gäller KBT har kritik riktats mot systemetalltsedan starten, och då främst mot olikheternamellan kommuner vad gäller stödets storlek. Det ärbra att bostadsstödet nu planeras bli statligt ochenhetligt, fast vägen dit har varit krånglig och lång.För att åstadkomma så lika ersättning som möjligtmellan kommuner innan staten tar över införsregler som slår hårdast mot dem med de lägstainkomsterna.Det är väl inte så svårt att räkna ut vilka som harråd att hyra de dyraste lägenheterna. Vi fårinnerligt hoppas att det inte blir någon ny krisnattutan att den utsatta tidpunkten för det statligaövertagandet av bostadsstödet -- den 1 januari1995 -- blir verklighet.Fram till 1982 skedde inga ändringar vad gällergrundreglerna för de två bidragen. Sedan hardevalveringar, skatteuppgörelser, ändradeberäkningsgrunder och ävenandra förändringar tillkommit. Allt detta harinneburit att förtroendet för bidragens varaktighethar skadats. Den osäkerhet och oro som finns i dagbland pensionärer är förståelig.Den disponibla inkomsten har för många krympttill under existensminimum. Eftersom det inte finnsnågot samlat högkostnadsskydd och ingenöverblickbar konsekvensanalys av hur alla dekostnadsökningar som personer med vård-,medicin- och servicebehov har drabbats av är detganska klart att ökade kostnader, även om det baragäller några hundralappar , är avbetydelse. Det är för mycket för många.När reglerna vad gäller kostnadsansvaret mellanstat och kommun ändrades förutsatteriksdagen att kommunerna skulle kunnakompensera sig genom att ta ut mer av dem som borpå sjukhem. Att resultatet skulle bli oacceptabelthöga avgifter i en del kommuner borde bådedepartementet och ha förstått.Inför fjolårets beslut fick vi redogörelser frånkommuner som klargjorde detta. Ett exempel komfrån kommun. Om kommunen skullekompensera sig för det uteblivna statsbidragetskulle man vara tvungen att höja ersättningen förpensionärer på sjukhem per dag.Det innebar en vårdavgift på 6 000 i månaden.Pensionärer med enbart folkpension ochpensionstillskott hade att tillgå.Att resultatet av den förändring som gjordes i fjolskulle bli en övervältring av kostnaderna påkommunerna var väl ganska klart.Vänsterpartiet har fogat en meningsyttring tillbetänkandet. Vi säger att det inte kan bli tal om attde som har de sämsta ekonomiskaförutsättningarna skall drabbas av förslaget.