prot · GI0936 · 1994-12-06 00:00:00 — Regeringenavser att vidta åtgärder som säkrar nordiskt samarbetei en situation då större delen av är medlem iEU. De nordiska statsministrarna har därför gett iuppgift åt samarbetsministrarna att tillsammans medNordiska rådets presidium utarbeta ett förslag om detnordiska samarbetets framtid i den nya situationen.Statsministrarna kommer att ha ett möte i slutet avjanuari för att diskutera frågan. Förslaget skall sedanpresenteras inför session i islutet av februari.Det är också viktigt med nordiskt samråd om hurman skall ställa sig i EU-frågorna. Det kommer attäga rum täta kontakter mellan de nordiska regeringar-na om detta, och det bör också förstås ske ett samrådpå parlamentariskt plan. Hur det senare skall utformasär en viktig fråga som inte bara berör Nordiska rådetutan som också bör intressera , utrikesut-skottet och andra ledamöter av riksdag t.ex.Jag skall inte föregripa de diskussioner som nukommer att inledas mellan regeringar och parlamen-tariker. Jag kan dock hänvisa till det svar som jag gavden på en interpellation av när det gäller några viktiga arbetsuppgifter.Jag vill också betona den viktiga uppgiften att an-ge prioriteringar och arbetsformerna för det traditio-nella interna nordiska samarbetet. Det var dessa upp-gifter som och ministerrådet skapadesför. Men det är nödvändigt med en vitalisering och ettnytänkande i vårt nordiska samarbete. Det är en förut-sättning för att det skall kunna förbli en viktig platt-form för politiska debatter mellan de nordiska länder-na också i fortsättningen. Visst kommer det nordiskasamarbetet att påverkas av , liksomdet påverkades av . Men det innebär inteatt det blir mindre viktigt. Vi får inte falla för frestel-sen att glömma bort det interna nordiska samarbetet,inte bara ägna vår kraft åt EU-frågorna.Anf. 81 ():Fru talman! Jag vill först tacka samarbetsministerMats för hans klara bekännelse till nordisktsamarbete och nordiskt samarbete inom ram.Redan i morgon kommer ju par-lamentariska presidium att i diskutera hurman kan både effektivisera och snabba upp en arbets-form som möjligen kan anses inte tillräckligt anpassadför det höga politiska tempo som vi t.ex. nu får.När nu statsrådet säger att det är nödvändigt meden vitalisering och ett nytänkande i det nordiska sam-arbetet kunde det möjligen vara ett tillfälle för statsrå-det att här avslöja vad regeringen har på gång här. Jagskulle vilja locka ett svar ur samarbetsministern påföljande fråga: Skulle vi kunna tänka oss att regering-en också hade en berättelse när det gäller nordisktsamarbete? har vi parlamentarikernas berättelse iform av delegationens redogörelse inför riksdagen.Men det här vore kanske något att fundera på. Ellergår statsrådet omkring med andra intressan-ta tankegångar just när det gäller att nå den effektivi-sering och nydaning som jag är överens med MatsHellström om behövs i det nordiska samarbetet?Sedan är det väl så - som statsrådet avslutningsvissäger - att det finns personer som råkar falla för fres-telsen att tycka att nordiskt samarbete nu i de storasammanhangen med Europasamarbete inom EU:s ramframstår som alltför smått. Men då skulle jag viljaerinra om vad vi har sagt, också i dennakammare, nämligen att nordiskt samarbete är viktigtom hamnar utanför EU. Nordiskt samarbeteblir kanske ännu viktigare då vi finns med i EU, ochdär finns ju den helt dominerande delen av Nordenmed.Det skulle vara intressant att höra om statsrådethar någon synpunkt på det här. Vad nytt tänker alltsåregeringen göra för att åstadkomma en vitalisering?Anf. 82 Statsrådet ():Fru talman! kommer jag att träffade nordiska samarbetsministrarna för vår första dis-kussion inför den arbetsgrupp som sedan skall sam-manträda tillsammansmed parlamentarikerna i . Vi skall judå tillsammans ge statsministrarna ett förslag. Det kanjag självfallet inte föregripa. Men jag vill ändå sägaatt jag tror att det är viktigt att koncentrera arbetet , kanske på olika teman vid olika tillfäl-len. Och kanske skall vi mer än nu fokusera sessionerpå teman som är viktiga både för det interna nordiskasamarbetet och för Europasamarbetet. Men det får viåterkomma till. Den diskussionen börjar, som sagt, och avslutas väl någon gång i januari.Jag för min del tror att förutsättningarna, om Nor-ge hade blivit medlem - detta har tagits upp både iElver fråga och i svaret här - skulle ha varitbetydande för en vitalisering av det nordiska samarbe-tet med nya former. Jag är rätt övertygad, och det harjag sagt , om att det nordiska samarbetetfungerar bäst under ett visst yttre tryck - i en störreintegration kommer likheterna mera fram. Jag tror attvi i så fall hade stått inför uppgiften att talaom kanske väldigt spännande former för hur vi skullelägga upp nordiska strategier i EU - inte på ett proto-kollärt sätt, så att vi speciellt skulle förbereda enskildaministermöten och det är heller inte det jag talar om. Istället gäller det alltså strategier för nordiska frågor.Det blir svårare när ett land står utanför. Men vi fårförsöka att i bästa möjliga mån minska de svårighe-terna. Vi får anstränga oss extra för att det här skallkomma till stånd.Men det blir mer av, är jag rädd för, traditionelltarbete som också kommer att dominera.Förut var ett land med i EU. Tre andra stod utanför.Nu blir det så att ett land är utanför och att tre andraär med. Vi får göra det bästa av situationen. Mensjälvfallet hade nämnda vitalisering och nytänkandefått ett annat tryck, en annan kraft, om vi alla hadevarit med. Jag vet att det finns ett norskt intresse föratt kraftigt engagera sig i den diskussionen.Anf. 83 ():Fru talman! Helt kort: Jag instämmer i den be-dömning som här gör och vill baralägga till att vi, som vi nu energiskt arbetarpå att förnya arbetsformer och kanske på att höjaambitionsgraden, inte får glömma bort att vi har ettviktigt arv att förvalta.Nordiskt samarbete inom ram harju faktiskt både imponerat och uppmärksammats avländer utanför EU, där man säger: Tänk att ,som egenligen är så disparat när det gäller geografioch andra allianser, ändå kan samverka så väl.Jag tror att vi från nordiskt håll faktiskt har någotatt tillföra också i ett europeiskt samarbete. Vi harviktiga bitar på en rad politiska sakområden som kanbli betydelsefulla nordiska "exportprodukter".Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på fråga 1994/95:193 om de baltiskastaterna och EUAnf. 84 Statsrådet ():Fru talman! har frågatstatsministern om vilka åtgärder han tänker vidta föratt de baltiska staterna aktivt skall kunna inlemmas iEU:s integrationsprocess. Frågan har överlämnats tillmig för besvarande.Alla de tre baltiska staterna eftersträvar ett när-mande till EU, med medlemskap som det slutligamålet.Sverige har många skäl att stödja de baltiska sta-terna i dessa strävanden.Vi har ett intresse av både säkerhetspolitisk ochekonomisk art av att de baltiska staterna integreras isamarbetet inom den europeiska unionen, och vi anseratt det är särskilt viktigt för freden, säkerheten ochvälståndet i att EU visar öppenhet gentemotländerna i . Vi anser att allademokratiska stater i som vill det skall kunnabli medlemmar i . Vi har respekt för de baltiskastaternas egna slutsatser när det gäller samarbete medandra länder.Sverige har redan på en rad sätt verkat för att rela-tionerna mellan EU och de baltiska staterna skallutvidgas och fördjupas. Att , och Nor-ge - året efter de baltiska staternas självstän-dighet - ingick frihandelsavtal med , Lettlandoch bidrog starkt till att EU beslöt ingå lik-nande frihandelsavtal; det skedde i själva verket ge-nom förhandlingsprocessen. Dessa kommer att träda ikraft , som inträ-der i unionen. Frihandeln mellan och Balti-kum kommer därför att bevaras, något som var ettviktigt svenskt mål i medlemskapsförhandlingarna.Ytterligare ett mycket viktigt steg togs den 28 no-vember, då - det s.k. allmänna mi-nisterrådet - beslutade om ett mandat för EU:s kom-mission att förhandla s.k. associationsavtal, Europaav-tal, med vart och ett av de baltiska länderna.Sverige drev på för att detta beslut skulle kommatill stånd. Viktigt för oss var att mandatet skulle få ensådan utformning att de baltiska länderna när detgäller ett framtida medlemskap skulle komma i sam-ma position som de central- och östeuropeiska ländersom har Europaavtal nu.Vid toppmötet i i slutet av äravsikten att stats- och regeringscheferna skall taställning till en särskild strategi för de central- ochösteuropeiska ländernas integration i EU. Denna stra-tegi omfattar bl.a. deltagande i möten, bistånd för attförbereda medlemskapet och en rad andra åtgärder föratt främja integration i unionen. När nya länder sluterEuropaavtal med EU kommer också dessa att inklude-ras i strategin. I strategin ingår deltagande bl.a. i ettårligt möte på stats- och regeringschefsnivå i anslut-ning till ett EU-toppmöte.Jag vill avslutningsvis konstatera att jag instäm-mer med i att som EU-medlem har ett särskilt ansvar för att de baltiska sta-terna integreras i det europeiska samarbetet. Vi kom-mer att verka för att Europaavtalsförhandlingarnaavslutas möjligt. Inom ramen för EU:s öststra-tegi kommer vi att verka för att de baltiska staternages hög prioritet i EU:s biståndsinsatser.Anf. 85 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret. Detvar ganska uttömmande om vad och de nor-diska länderna har gjort för att inlemma debaltiska staterna i det europeiska samarbetet. Detgäller bl.a. frihandelsavtalet. Det känner vi till. Det ärbra.Det är också bra att instämmermed mig i uppfattningen att har ett särskiltansvar när det gäller de baltiska staterna. Vi har an-svaret att vara deras röst i . Deras fortsattafrihet och oberoende är av mycket stor betydelse förSverige och för hela . Det är viktigtatt vi arbetar för att de skall utvecklas och förbli de-mokratiska rättsstater med marknadsekonomi ochöppenhet mot omvärlden.Det var mot den bakgrunden jag ställde min frågaoch även med anledning av att de länder som harinbjudits till i kan anses favori-serade i integrationsprocessen. Det kanske inte är såegentligen, men det kan uppfattas så, och det är vik-tigt att hålla den här frågan levande . Andraintresserade länder som , ochSlovenien har ju inte associationsavtal och kommermed . Det gäller också Baltikum.Jag vill ställa en följdfråga, trots att jag tror att endel av detta framgick av svaret: Är det regeringensambition att de baltiska staterna skall kunna erhållamedlemskap i som de andraösteuropeiska länderna, som redan nu har associa-tionsavtal och som är inbjudna till toppmötet i ?Jag vill också fråga: Hur skall detta arbete mer kon-kret gå till? när vi kommer in i EU har vi ju störremöjligheter att påverka.Anf. 86 Statsrådet ():Fru talman! Ja, det är vår uppfattning att vi så vittdet på oss ankommer skall hjälpa de baltiska staterna,så att de kommer i samma startposition som de andraösteuropeiska staterna när det gäller medlemskapsför-handlingarna.Det kan se ut som om de andra är prioriterade.Men det har med tiden att göra. De andra, t.ex. ,, och , kom i gång medassociationsförhandlingar och Europaavtal . Dåfanns ännu inte frihandelsavtal med . Där-med kunde de komma ett steg före, så att säga.När vi inledde medlemskapsförhandlingar medEU tog vi upp vårt intresse att behålla frihandelsavta-len. En lösning blev då att EU själv skaffade sig fri-handelsavtal med de baltiska länderna. Därmed ham-nade de på det trappsteg där man kunde börja asso-ciationsavtalsförhandlingarna. Så fort de är avslutade,så fort får ett Europaavtal, står alla vidsamma startsnöre.Min bedömning är att det bör kunna gå ganskafort. De baltiska ekonomierna är relativt små. Det ärinte samma komplicerade frågor där som det har variti en del andra större östeuropeiska länder. Jag tror attden allmänna bedömningen är att det bör kunna gårelativt snabbt med de förhandlingarna. Jag hoppasdet.Som medlem har vi naturligtvis möjligheter attbevaka detta på ministerrådsmötena och även i denkommitté där medlemsländerna finns med för attdiskutera med kommissionen, som är den som driversjälva handelsförhandlingarna.Förhoppningen är att Europaavtal skall kunnakomma till stånd rätt snart för . Därmedskulle medlemskapsförhandlingarna kunna starta. Dethoppas jag blir för alla de härösteuropeiska länderna.Anf. 87 ():Fru talman! Det låter bra. Jag förstår av svaret attstatsrådet inte ser några direkta hinder som på någotsätt är speciella för de baltiska länderna. Är det kor-rekt?Anf. 88 Statsrådet ():Fru talman! Ja, det är korrekt.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1994/95:194 om en miljöom-budsmanAnf. 89 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig om re-geringen avser att i direktiven till utredningen avseen-de en miljöbalk inkludera frågan om inrättande av enmiljöombudsman.Regeringen har i beslut an-tagit tilläggsdirektiv till Miljöorganisationsutredning-en om nytt förslag till miljöbalk.Enligt direktiven skall utredningen bl.a. övervägainförande av talerätt för miljöorganisationer. En sådantalerätt innebär minskade arbetsuppgifter för en mil-jöombudsman. Utredningen skall därför som en följdhärav belysa i vad mån de tidigare föreslagna uppgif-terna för miljöombudsmannen bör förändras ellerreduceras. Utredningen bör enligt direktiven dessutombelysa konsekvenserna om förslaget till miljöom-budsman inte genomförs.Direktiven inkluderar således frågan om inrättandeav en miljöombudsman.Anf. 90 ():Fru talman! Jag tackar miljöministern för svaret.Men det har inte hjälpt mig att klara ut en del sakersom jag är litet undrande över.Skälet till att jag ställde frågan var en debatt vihade i kammaren, där man från social-demokratiskt håll talade om att man mot bakgrund av,som man sade, erfarenheter lokalt inte tyckte att detspelade någon roll om man inrättade en miljöom-budsman eller inte. Med tanke på att socialdemokra-terna i det utredningsarbete som har föregått det mil-jöbalksförslag som den tidigare regeringen lämnadepå den här punkten har redovisat som sin ståndpunktatt det är lämpligt att miljöombudsmannen är entjänsteman på , är jag naturligtvisnyfiken på om det också är regeringens uppfattning.För det första: Spelar det inte någon roll om maninrättar en miljöombudsman eller inte? För det andra:Vilka erfarenheter lokalt lutar sig socialdemokratinmot när man klarar ut att det inte spelar någon roll?För det tredje: Kommer det i det aktuella utrednings-materialet att ingå förutsättningar för att miljöom-budsmannen - som socialdemokraterna harfört fram och samlat majoritet kring - skall vara entjänsteman på ?Jag menar att detta går mycket emot de attityderoch ambitioner som jag tycker bör ligga i begreppetmiljöombudsman. För det första känner jag själv intetill vilka erfarenheter lokalt som man kan luta sig motnär man avfärdar hela förslaget genom att säga att detinte spelar någon roll. För det andra menar jag att detverkar befängt att ha en tjänsteman på Naturvårdsver-ket som en fri och obunden miljöombudsman.Det var skälen till min fråga. Jag har inte riktigtfått svar på de här punkterna och skulle alltså varaglad om miljöministern kunde klara ut de här tre frå-gorna med mig.Anf. 91 Miljöminister ():Fru talman! Som svar på de tre frågorna kan jagtill att börja med säga att inte har förtdiskussionen om lokala erfarenheter med mig. Jagföredrar att han fortsätter den diskussionen med denhan uppenbarligen har haft den med, eftersom jag interiktigt vet vad avser.Frågan om får ingå i den fortsat-ta diskussionen om i vilken form man eventuellt skallha en miljöombudsman och om man skall ha en mil-jöombudsman. Det har vi alltså inte tagit ställning tillännu, utan vi låter den frågan ingå i den fortsattautredningen.Det jag vill tillägga är att problemet när det gällermiljöombudsmannen bl.a. är att det bara är LennartDaléus parti och ytterligare något som har varit riktigtentusiastiska över tanken på en miljöombudsman. Närjag har diskuterat den här frågan med miljörörelsenoch andra partier har det varit mycket måttlig entusi-asm, bl.a. beroende på att det finns en risk för att ettombudsmannainstitut försvagar t.ex. organisationer-nas roll.Bakgrunden till detta är att den borgerliga rege-ringen lade fram ett dåligt förslag till miljöbalk. Somen kompromiss i den, eftersom man inte vågade ellerville införa talerätt för miljöorganisationerna, komförslaget om en miljöombudsman. inför vi talerättför miljöorganisationerna, vilket jag tycker är detviktigaste. Sedan får vi se om det finns uppgifter ochom det är motiverat med en miljöombudsman.Anf. 92 ():Fru talman! Att jag dristade mig att till miljömi-nistern ställa frågan om lokala erfarenheter beror påatt den som förde fram socialdemokratins ståndpunk-ter härvidlag så sent som här i kammarenvar , som har haft sammaarena som miljöministern. Jag tänkte att de skullekunna ha en gemensam, för mig obekant, fond avkunskap om lokala erfarenheter av intresse för enmiljöombudsman. Jag hade varit mycket intresseradav att ta del av dessa erfarenheter, men verkar detsom om den tidigare arenan i inte har varitså gemensam som jag trodde.När det gäller är jag litet oroadöver miljöministerns svar att man får se vad skallhända med förslaget beträffande en tjänsteman där. Ärinte förslaget om att en tjänsteman på Naturvårdsver-ket skall fungera som miljöombudsman avfört fråndagordningen?Jag är också litet orolig över det tidsperspektivsom miljöministern nu målar upp, men det skall jagåterkomma till.Anf. 93 Miljöminister ():Fru talman! Jag upprepar att vi inte har sagt varesig bu eller bä till en placering av miljöombudsman-nen på eller till någon annan kon-struktion.Vad gäller diskussion om IngemarJosefsson vill jag säga att till skill-nad från mig har varit miljöborgarråd i Stockholm.Han har därför säkerligen betydligt större kunskap omvad som har skett i Stockholm.Avslutningsvis hävdar jag att den stora skillnadenär att vi vill ge miljöorganisationerna talerätt, vilketuppenbart minskar uppgifterna för en miljöombuds-man.Anf. 94 ():Fru talman! Det är inte så betryggande att få vetaatt miljöministern inte säger vare sig bu eller bä ifrågan om man skall ha en miljöombudsman på eller inte. Frågan är viktig och allvar-lig, och det hade varit skönt att få veta om det försla-get är avfört.Än mer oroande är talet om fortsättningen av arbe-tet med . Miljöministern har tidigare här ikammaren sagt att balkens framläggande för kamma-ren kommer att försenas ett till . Jagråkade, fru talman, se annonser för an-ställning av personal till den utredning som skalllägga fram förslaget till miljöbalk. Där står det attmiljöbalksförslaget skall ligga klart sommaren 1996.Det skulle vara intressant att få veta hur miljöminis-terns tidsmatematik för hantering av frågan, inom dentidsram som hon tidigare angivit här i kammaren, serut - också vad beträffar en miljöombudsman.Anf. 95 Miljöminister ():Fru talman! Vårt problem med var attju mer vi såg på förslaget till en sådan, desto sämretyckte vi att förslaget var och desto större förändring-ar i det skulle, enligt vad vi fann, behövas. Vi förskötdärför utredningens arbetsmöjligheter något. Denskall nu göra ordentliga förändringar i förslaget tillmiljöbalk, så att vi kan vara säkra på att det förslagsom vi förelägger blir bra. Det innebär attutredningen får arbeta . Hellre enbra miljöbalk än en dålig miljöbalk som kommer ettoch . Vi bygger trots allt oerhörtmycket av det fortsatta miljöarbetet på lagstiftningenpå området.Anf. 96 ():Fru talman! Kanske miljöministern kan hjälpa migatt räkna bakåt när det gäller hur en lagstiftning skullekunna bli klar med ty åtföljanderemissomgångar och med en remissammanställning.Jag förutsätter att det skall bli en lagrådsremiss, ochså småningom skall en proposition framläggas.Samtidigt skall beaktas att miljöministerns samar-betspartner i detta projekt, , här i kamma-ren har deklarerat att projektet inte får bli en dagförsenat. Det måste då vara svårt att komma fram tillett förslag till miljöbalk, också innefattande en miljö-ombudsman, vilket kan träda i kraft framåt sommaren1998. Jag räknar kanske fel - möjligen har miljömi-nistern någon annan tidsberäkning för propositions-framläggandet än vad jag har kunnat komma fram till.Anf. 97 Miljöminister ():Fru talman! resonemang påminnermig litet grand om orden "surt, sa räven". Många avde förändringar som vi kommer att genomföra ärsådana som och Miljöskyddskommit-tén ville ha införda. genomför vi det som LennartDaléus parti inte lyckades få igenom, eftersom mankompromissade bort det i förhandlingarna med Mode-raterna. Jag tror att den lilla förseningen definitivtkommer miljön till gagn. Vi behöver en bra miljöbalk.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på interpellation 1994/95:195 ommiljövårdsberedningenAnf. 98 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig om re-geringen avser att även fortsättningsvis ge Miljö-vårdsberedningen rollen av en spjutspets och tankes-medja på miljöområdet.Svaret på frågan är ja. Jag har förordnat riksdags-ledamot som ny ordförande i . Beslutet om utseendet av övrigaledamöter har fattats , och jag kan därför nuredovisa det:Kerstin Nibleaus, generaldirektör, , generaldirektör, , generaldirektör, , författareÅsa , agronom, UltunaLars Heikensten, chefsekonom, , kommunalråd, , , kanslichef har utsetts , ti-digare Naturvårdsverket.Tanken med denna uppbyggnad av Miljövårdsbe-redningen är just den som anger, attlåta beredningen vara en spjutspets i regeringens mil-jöarbete. Miljövårdsberedningen kommer mer äntidigare att arbeta med att få alla samhällssektorer attgenomsyras av det gemensamma arbetet för en bättremiljö. Det handlar om att föra fram nya infallsvinklarpå miljöfrågorna liksom nya arbetssätt. Bland denyutnämnda ledamöterna i representanter från både stat, kommun och nä-ringsliv samt miljöengagerade samhällsdebattörer. Jaganser det inte nödvändigt att ordföranden i en sådangrupp är miljöministern. har allakvalifikationer som krävs för en sådan uppgift och hardärmed också regeringens fulla förtroende.Miljövårdsberedningens första uppgift kommer nuatt bli att titta på konsekvenserna av och åtgärdernamot miljöpåverkan av fjällandskapet.Anf. 99 ():Fru talman! Jag tackar miljöministern för svaret.Jag måste säga att detta svar gör mig litet upprörd.Miljövårdsberedningen har - dess förstesekreterare var - spelat en viktigoch avgörande roll i svenskt miljöarbete, just somtankesmedja och spjutspets. Fru talmannen kännermer än någon annan här i kammaren till behovet avatt statsrådet och chefen för ärordförande i och därmed fårmöjlighet att ta till sig den erfarenhet och delta i dendiskussion som fria tänkare, forskare och debattörerkan tillföra ett sådant forum som Miljövårdsbered-ningen har varit . Man hardär kunnat initiera frågor som lett till konkreta ochtydliga förslag på miljöområdet.Jag har utgått från att den socialdemokratiskeriksdagsledamoten har regeringensförtroende, och det är naturligtvis i och för sig ingetfel i att tillsätta honom som ordförande. Men jagmenar att det skulle vara en stor skillnad om miljö-ministern vore med i en sådan församling, deltog idiskussionerna och tog till sig erfarenheterna därifrån.Men detta är naturligtvis också beroende av vilkaledamöter som man sätter in, och jag blev litet bestörtnär jag såg hur miljöministern tycks ha tänkt. Medanden tidigare regeringen hade representanter för med i beredningen har miljöminis-tern satt in chefsekonomen i . Medanden tidigare regeringen hade med fria forskare frånuniversitet och högskolor har miljöministern tagit medABB:s miljörevisor. Och där den tidigare regeringenhade fria debattörer har miljöministern satt in en radgeneraldirektörer, vilkas almanackor gubevars intebrukar ha så stor plats för sammanträden med ettsådant här organ.Jag är besviken på miljöministerns sätt att hanteraMiljövårdsberedningen. Det är tråkigt.Anf. 100 Miljöminister ():Fru talman! Jag begriper faktiskt inte riktigt dennapolemik. Jag trodde att tillhörde densort av politiker som är öppen för nytänkande. Detriktas kritik mot att vi ändrar arbetsformerna för Mil-jövårdsberedningen, som har arbetat i oförändradeformer .