prot · GI0946 · 1994-12-20 00:00:00 — När man har genomförtdessa olika försämringar säger man att jordbruket ärden stora vinnaren och att den sektorn skall beläggasmed en extra avgift i samband med finansieringen avEU-avgiften.Senare i kväll kommer vi att besluta om en allmänlöneskatt som drabbar alla företagare. Därtill harregeringen aviserat att man skall belägga jord- ochskogsbrukssektorn med en extra avgift. Till yttermeravisso föreslår regeringen en nedskärning i avbytar-tjänsten.Avbytarverksamheten innebär en stor trygghet förlantbrukare med djurhållning. Som bekant är det intelätt för en jordbrukare att få någon ledighet, vare sjukdom eller annan nödvändig frånvaro. Avby-tarverksamheten innebär att jordbrukaren kan ha ettnågorlunda normalt liv. En nedskärning av dennaverksamhet kommer allvarligt att försvåra arbetsför-hållandena för våra jordbrukare. En sådan nedskär-ning står heller inte i proportion till den marginellabesparing som den innebär.Sammantaget är detta en kraftig försämring för detsvenska jordbruket. Det är synd att Ann-KristineJohansson från inte är här . Jag skullevilja fråga henne vad hon kommer att säga till devärmländska bönderna om detta.Fru talman! Jag ställer mig bakom de reservatio-ner som har i detta betänkande, men jag nöjermig med att instämma i yrkande.Anf. 141 ():Fru talman! I propositionen om vissa ekonomisk-politiska åtgärder föreslås att utgifterna inom För-svarsdepartementets område begränsas med 2 miljar-der kronor . Dessutom föreslås att 1996års försvarsbeslut bör inriktas på att försvarsanslagenunder 1997-2001 skall begränsas med ytterligare 2miljarder.Det statsfinansiella läget är sådant att man måstegranska varje del av den offentliga sektorn. Därige-nom drabbas givetvis även försvarsanslagen.Miljöpartiet anser att de besparingar som föreslås ipropositionen är bra men otillräckliga. Försvarsansla-gen bör minskas med till 1998. Detsom försvarsministern sade vid måndagens försvars-debatt här i kammaren är värt att notera. Han sade: Debesparingar som regeringen föreslår skall inte beteck-nas som en nedrustning.Detta innebär ju att de partier som vill rusta nedkan stödja ytterligare besparingar utöver regeringensförslag.För åttonde året i rad minskar världens samlademilitärutgifter. , UNDP,uppskattar att världens militärutgifter har minskatmed ca under sjuårsperioden1987-1994. Jag vill som exempel ta upp utgiftsut-vecklingen för några stater. Förändringen gäller från1987 till 1993. minskade utgifterna ,, ochSpanien . ökade utgifterna med5 %.Sverige bör satsa på en förebyggande säkerhets-politik. En stabil, demokratisk och ekonomisk ut-veckling i , och skulle gynnaSveriges säkerhet. Sedan det slut har0,27 miljarder använts till bilateralt stöd till utveck-lingen i . , 1990-1994, har 176miljarder använts till den svenska försvarsmakten.Försvarsdebatten ägde rum . Jag vill inteförlänga denna debatt, men jag vill för det första kon-statera att militarism och utveckling av nya vapen intehar lett till fred eller fredligare relationer mellan folkoch nationer. För det andra vill jag konstatera att enklar majoritet av det svenska folket är för en minsk-ning eller frysning av de svenska försvarsutgifterna.Det visar mätningar som hargjort.SCB undersöker det svenska folkets viljaatt satsa pengar på det militära försvaret. Omkring1 200 personer tillfrågas om de tycker att försvarsan-slagen skall öka, minska eller vara oförändrade.Resultatet års mätning visar att 74 %vill minska eller bibehålla försvarsanslagen på dennuvarande nivån. De som vill sänka försvarsanslagenär fler än de som vill höja dem.Hög självförsörjningsgrad, småskalighet och de-centralisering leder till att landet blir mindre sårbartoch lättare att försvara. Därigenom kan kostnadernaför det militära försvaret minskas.Fru talman! Jag yrkar bifall till re-servation nr 87 vad gäller besparingar inom Försvars-departementets område.I detta anförande instämde var härmed avslutad.BeslutMom. 1 (riktlinjer för den ekonomiska politiken)1. utskottet2. 1 (m, c, fp, kds)3. res. 2 (v)4. res. 3 (mp)Förberedande votering 1:23 röster för res. 218 röster för res. 3291 avstod17 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Förberedande votering 2:139 röster för res. 117 röster för res. 2176 avstod17 frånvarandeKammaren bitrådde res. 1.Huvudvotering:175 röster för utskottet139 röster för res. 117 avstod18 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 157 s, 18 vFör res. 1: 77 m, 24 c, 24 fp, 14 kdsAvstod: 17 mpFrånvarande: 4 s, 3 m, 3 c, 2 fp, 4 v, 1 mp, 1 kdsMom. 3 (riktlinjer för arbetsmarknadspolitiken)1. utskottet2. 7 (v)Votering:177 röster för utskottet18 röster för res. 7137 avstod17 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 157 s, 1 m, 1 c, 18 mpFör res. 7: 18 vAvstod: 76 m, 23 c, 24 fp, 14 kdsFrånvarande: 4 s, 3 m, 3 c, 2 fp, 4 v, 1 kdsMom. 4 (direktavdrag)1. utskottet2 res. 9 (mp)Votering:174 röster för utskottet19 röster för res. 9139 avstod17 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 157 s, 17 vFör res. 9: 1 c, 18 mpAvstod: 77 m, 23 c, 24 fp, 1 v, 14 kdsFrånvarande: 4 s, 3 m, 3 c, 2 fp, 4 v, 1 kdsMom. 11 (starthjälp)1. utskottet2. 18 (c, mp, kds)Votering:273 röster för utskottet59 röster för res. 1817 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 157 s, 74 m, 24 fp, 18 vFör res. 18: 3 m, 24 c, 18 mp, 14 kdsFrånvarande: 4 s, 3 m, 3 c, 2 fp, 4 v, 1 kdsMom. 30 (kvittning av underskott i näringsverksam-het)1. utskottet2. 43 (m, c, fp, mp, kds)Votering:175 röster för utskottet157 röster för res. 4317 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 157 s, 18 vFör res. 43: 77 m, 24 c, 24 fp, 18 mp, 14 kdsFrånvarande: 4 s, 3 m, 3 c, 2 fp, 4 v, 1 kdsMom. 33 (skatteskalan och grundavdraget)1. utskottet2. 45 (m, c, fp, kds)Votering:176 röster för utskottet140 röster för res. 4517 avstod16 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 157 s, 18 v, 1 mpFör res. 45: 78 m, 24 c, 24 fp, 14 kdsAvstod: 17 mpFrånvarande: 4 s, 2 m, 3 c, 2 fp, 4 v, 1 kdsMom. 37 (miljörelaterade skatter m.m.)1. utskottet2. 53 (mp)Votering:280 röster för utskottet19 röster för res. 5333 avstod17 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 156 s, 78 m, 2 c, 24 fp, 14 v, 6 kdsFör res. 53: 18 mp, 1 kdsAvstod: 22 c, 4 v, 7 kdsFrånvarande: 5 s, 2 m, 3 c, 2 fp, 4 v, 1 kdsMom. 57 (besparingar inom Utrikesdepartementetsområde, m.m.)Yrkanden:1. utskottet2. 84 (c, fp, v, mp, kds)3. mot. 14 (s)Förberedande votering:Kammaren biträdde res. 84 med acklamation.Huvudvotering:229 röster för utskottet98 röster för res. 846 avstod16 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 151 s, 78 mFör res. 84: 24 c, 24 fp, 18 v, 18 mp, 14 kdsAvstod: 6 sFrånvarande: 4 s, 2 m, 3 c, 2 fp, 4 v, 1 kdsMom. 58 (besparingar inom Försvarsdepartementetsområde)1. utskottet2. 85 (m)Votering:219 röster för utskottet20 röster för res. 8794 avstod16 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 157 s, 6 m, 23 c, 23 fp, 1 v, 9 kdsFör res. 87: 2 v, 18 mpAvstod: 72 m, 1 c, 1 fp, 15 v, 5 kdsFrånvarande: 4 s, 2 m, 3 c, 2 fp, 4 v, 1 kdsMom. 59 (besparingar inom Jordbruksdepartementetsområde)1. utskottet2. 88 (c, mp, kds)Votering:268 röster för utskottet59 röster för res. 885 avstod17 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 155 s, 75 m, 20 fp, 18 vFör res. 88: 2 m, 24 c, 1 fp, 18 mp, 14 kdsAvstod: 1 s, 1 m, 3 fpFrånvarande: 5 s, 2 m, 3 c, 2 fp, 4 v, 1 kdsMom. 62 (inriktningen och omfattningen av bespa-ringar och inkomstförstärkningar)1. utskottet2. 93 (m)3. res. 94 (c)4. res. 95 (fp)5. res. 96 (mp)6. res. 97 (kds)Förberedande votering 1:20 röster för res. 9617 röster för res. 97292 avstod20 frånvarandeKammaren biträdde res. 96.Förberedande votering 2:24 röster för res. 9518 röster för res. 96289 avstod18 frånvarandeKammaren biträdde res. 95Förberedande votering 3:25 röster för res. 9424 röster för res. 95281 avstod19 frånvarandeKammaren biträdde res. 94.Förberedande votering 4:79 röster för res. 9324 röster för res. 94229 avstod17 frånvarandeKammaren biträdde res. 93.Huvudvotering:175 röster för utskottet79 röster för res. 9379 avstod16 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 157 s, 18 vFör res. 93: 78 m, 1 kdsAvstod: 24 c, 24 fp, 18 mp, 13 kdsFrånvarande: 4 s, 2 m, 3 c, 2 fp, 4 v, 1 kdsIngrid () anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat nej.Mom. 64 (återbetalningsprogram för banksektorn)1. utskottet2. 99 (c)Votering:306 röster för utskottet25 röster för res. 991 avstod17 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 157 s, 76 m, 24 fp, 18 v, 18 mp, 13kdsFör res. 99: 2 m, 23 cAvstod: 1 kdsFrånvarande: 4 s, 2 m, 4 c, 2 fp, 4 v, 1 kdsÖvriga moment.Kammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren att fi-nansutskottets betänkande FiU6 samt skatteutskottetsbetänkanden SkU16 och skU13 fick avgöras i ettsammanhang efter avslutad debatt.7 § Vissa långsiktiga internationella låneåta-gandenFöredrogsfinansutskottets betänkande1994/95:FiU6 Vissa långsiktiga internationella låneå-taganden (förs. 1994/95:RB2).Kammaren biföll utskottets hemställan att ärendetfick avgöras efter endast en bordläggning.Anf. 142 ():Fru talman! Pressad av situationen och av att detsnart är natt skall jag fatta mig mycket kort, trots attdet egentligen handlar om en fråga av mycket storbetydelse för denna riksdag. Det är nämligen så att etteventuellt framtida beslut om ett inlemmande av densvenska kronan i det s.k. ERM-systemet - valutorsömsesidiga bindning till varandra inom smala gränser- till stor del avgör också inriktningen av den eko-nomiska politiken i övrigt.Jag skall återge vad Reimut Jochimsen från dentyska säger i en intervju i : Har man tagit ut valuta-suveräniteten ur den nationella suveräniteten, dåmåste vi förutsätta att alla andra understödjande om-råden också effektivt koordineras. Det gäller exem-pelvis makroekonomisk politik och finanspolitik.Därför borde det vara en självklarhet att ett sådanthär beslut om en knytning till ERM-systemet skallfattas av denna kammare, inte av fullmäktige i Riks-banken. Här i kammaren är ju alla riksdagspartierrepresenterade. Jag har svårt att förstå varför ut-skottsmajoriteten är så ängslig för att låta oss vänster-partister och också miljöpartisterna och kds:arna deltai beslutet om det här ganska så historiska vägvalet.Med detta yrkar jag bifall till min reservation i fi-nansutskottets betänkande.Anf. 143 ():Herr talman! I vilka former skall vi bäst bedrivapenning- och valutapolitik så att vi gagnar det svenskafolkets intressen? Det är detta som debatten handlarom. Går vi till grundlagar får vi ett bestämtsvar på den frågan.Enligt regeringsformen är det som an-svarar för penning- och valutapolitik. Det ärinte som hanterar växelkurser, räntor ochvalutafrågor, utan den svenska författningen har an-förtrott åt att sköta och ta ansvar för defrågorna.En annan sak är att är ett riksdagensorgan. Det är som utser den styrelse somhar huvudansvaret för verksamhet, dvs.riksbanksfullmäktige. Det är som beslutarom ansvarsfrihet. Det är som fastställerriksbankslagen och som kan ändra denna fram ochtillbaka.Handgemänget i dagens debatt - i den mån det ärett sådant - gäller främst följande fråga: Skall riks-banken självständigt få förhandla och träffa avtal medandra centralbanker när det gäller låneåtaganden somhar ett rent valutapolitiskt syfte? Det gäller alltså intelåneåtaganden som har ett biståndspolitiskt syfte, ettkommersiellt syfte eller något annat speciellt syfteutan bara låneåtaganden som är ett direkt led i Riks-bankens valutapolitik.Inte är det något märkligt med att kanagera på egen hand, för det är ju begränsat till Riks-bankens avtal med andra centralbanker. Dessutom ärdet begränsat till det som vår grundlag anger varasjälva kärnan i uppgifter, nämligen valu-tapolitiken.Fördelen med att inte dra in i en någotmer tidskrävande formell procedur med beslut omgodkännande är väl framför allt att smi-digt, enkelt och snabbt kan driva omförhandlingar avredan träffade avtal. Kanske kan ocksåagera med något större auktoritet när man förhandlarom nya avtal.Jag för min del vill inte överdriva betydelsen avden här ordningen. Det skulle säkert gå att leva ävenmed en ordning där oftare kommer in ochskall godkänna avtal.Den lilla justering av riksbankslagen som vi nugör stämmer väl överens med den uppdelning avarbetsuppgifterna mellan riksdag och riksbank somfinns i grundlagen. Den stämmer också väl överensmed den tradition som vi har i , att det ärRiksbanken som bestämmer över vilka växelkurssys-tem vårt land skall följa.Vad är det då som är viktigt för de svenska med-borgarna? Ja, det är inte om ett visst avtal rent for-mellt godkänns av riksbanksfullmäktige eller av riks-dagen - bortsett från att det, om det godkänns avriksdagen, i vissa fall kan ta litet . Man kaneventuellt tappa styrfarten i en del andra förhandling-ar, och det kan möjligen något gå ut över svenskafolkets intressen.Det viktiga är ju innehållet i avtalen. Det som ärviktigt är om vi t.ex. genom samarbete över gränsernakan få en större stabilitet och motverka valutapolitiskoro och om vi kan tygla spekulanterna och bekämpaskattefifflarnas och finanshajarnas härjningar. Därförskall vi ha en bred demokratisk debatt om vår pen-ning- och valutapolitik.För ungefär tio var det mest ex-perter som tog till orda. Men ser vi hur debattenbreddas mer och mer. Då är det viktigt att, som fi-nansutskottet skriver, medverkar tillstörsta möjliga öppenhet. har redan reage-rat positivt på signaler om ökad öppenhet.Det är denna allsidiga debatt om hur skallinrikta sin penning- och valutapolitik som vi skall ha.I det perspektivet tror jag inte att vi behöver bekymraoss om den här föreslagna justeringen av riksbanksla-gen. Om det mot förmodan längre fram kommer framgoda argument för att ändra ändringen, så är det inteen oöverkomlig sak.Därmed yrkar jag bifall till finansutskottets för-slag.Anf. 144 ():Herr talman! Det är klart att man kan betrakta dethär som en formalitet. Finns det en majoritet i Sverigeför att vi skall vara med i , kan ju denna majori-tet genomdriva ett sådant beslut - oavsett om beslutetfattas i riksbanksfullmäktige eller i riksdagen.Det som är oroande i detta är att anslutningen tillERM måste betraktas som ett första steg på vägenmot den planerade valutaunionen. Då kan man ha denlilla misstanken att de som väldigt gärna vill ha in ossi den här framtida valutaunionen också har ett intresseav att det blir så litet debatt som möjligt kring deteventuella beslutet om en knytning till ERM.Därför har jag fortfarande väldigt svårt att förståmotiven - framför allt från och hanspartikamraters sida. De har ju uttryckt sig myckettydligt i fråga om oberoende ställningoch allt annat som krävs i Maastrichtavtalet.Jag tycker, enkelt uttryckt, att detta öppnar förmisstankar om att ni i realiteten inte vill ha en riktigdebatt om en eventuell svensk anknytning till ERM-systemet.Anf. 145 ():Herr talman! Det är en väldig skillnad mellan detväxelkurssamarbete som sker inom det s.k. ochdet här med EMU, där man har en fullfjädrad monetärunion med en gemensam valuta och en enda bank föralltsammans. Det är en oerhörd skillnad mellan detena och det andra.När det gäller detta med en fullfjädrad ekonomiskoch monetär union, den tredje fasen osv. har vi redantidigare klarat ut att innan något sådant kan bli aktu-ellt skall frågan analyseras noga. Man skall diskuteravad det kan få för effekter på ekonomi ochframför allt vilka effekter det kan få för våra möjlig-heter att bekämpa arbetslösheten. Det är riksdagensom i sinom tid får ta ställning till den saken. Det ärhur som helst inte något som är aktuellt under denärmaste åren.Jag tycker att har en felaktig ut-gångspunkt. Det framgår när man läser reservationen.Han anser där att det inte finns någon anledning förSverige att gå längre i ett penning- och valutapolitisktsamarbete än vad själva medlemskapet kräver. Viskulle alltså pliktskyldigast samarbeta där vi absolutmåste, och sedan får det vara bra.Jag tycker att det ären helt felaktig utgångspunkt. Det är alldeles uppen-bart att har ett intresse av att länderna samar-betar mera för att få en större stabilitet i valutor, rän-tor och allt detta. Det finns ett starkt intresse för småländer att få ett ökat internationellt samarbete kring defrågorna. Därför är min utgångspunkt i stället att viskall samarbeta i all den utsträckning som det ligger idet svenska folkets intresse att medverka i ett samar-bete. Där skiljer vi oss åt i själva utgångspunkten.Anf. 146 ():Herr talman! Jag förnekar inte att det kan kommaen framtid då det kan ligga i intresse att deltai ERM-systemet. Men jag hävdar bestämt att det endarimliga är att när kommer då detta äraktuellt, då skall vi ha en genomlysande och sakligdebatt här i denna kammare.Anf. 147 ():Herr talman! När det gäller önskemålet om att vifår en omfattande och bred diskussion kring penning-och valutapolitiken är och jag över-ens.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )8 § Finansiering av medlemskap i betänkande1994/95:SkU16 Finansiering av medlemskap i (prop. 1994/95:122).Kammaren biföll utskottets hemställan att ärendetfick avgöras efter endast en bordläggning.Anf. 148 BO ():Herr talman! Låt mig redan inledningsvis yrka bi-fall till reservation 1 till betänkandet. För att sparakammarens tid i voteringen avser jag inte att ställafler yrkanden, även om de naturligtvis är högt motive-rade.Frågan om principerna - sett från våra utgångs-punkter - för finansieringen av de kostnader medlem-skapet i EU kan medföra på statsbudgeten har redandiskuterats tidigare. Det vi menar är självklart attdenna utgiftspost, på samma sätt som andra fastautgiftsposter som finns, skall hanteras i det sedvanligabudgetarbetet. Medlemskapet kommer ju att innebärasåväl positiva effekter som negativa effekter för stats-budgetens saldo. Det är naturligtvis när dessa vägssamman i den normala budgetprocessen, med mål isig själv, som man skall ta ställning till vilka åtgärdersom totalt sett behövs för att successivt uppnå denbalans man vill ha i statsbudgeten.Det förslag regeringen lägger fram är mot denbakgrunden, från principiella utgångspunkter, felak-tigt. Det borde ha hanterats på ett annorlunda sätt. Detär också från sakliga utgångspunkter felaktigt. Deförslag som regeringen lägger fram konkret och somman aviserar är den andra delen i den skattechockman utsätter för.När vi under det här året presenterade rapporterfrån Moderata samlingspartiet och förutspådde skatte-höjningar i den storleksordning som är aktuell,nästan , var det någonting somavvisades från socialdemokraters sida som näst intillolämpliga påhopp. Så sent som strax före valet försök-te statsministerkandidaten göra gäl-lande att det bara skulle röra sig om skattehöjningarpå några enstaka miljarder. Men vi ser nu - nästan 60miljarder.Det konkreta förslag som läggs fram är införandetav en ny löneskatt som kommer att dra in nästan 9miljarder kronor till statskassan. En del av det härbeloppet skall uppenbarligen användas för att kom-pensera kommunsektorn. Men kvar står att skattehöj-ningen ligger på i det närmaste 9 miljarder kronor.En ny sådan särskild löneskatt kommer att höjakostnaderna för den som är anställd. Det blir dyrareatt anställa. Det kommer att försämra konkurrenskraf-ten. Det kommer att ge färre jobb än annars. Höjdskatt på arbete ger färre arbetstillfällen. Det är alltsåytterligare förslag som försämrar förutsättningarna attnå den balans i ekonomin som vi eftersträvar samti-digt som vi också skulle kunna stoppa den långtidsar-betslöshet som hotar att permanentas.Nils , chefsekonomen på Nordbanken,skrev i en debattartikel i att de förslag som socialdemokraterna lade fram isitt valmanifest - mycket mer blygsamma skatteök-ningar sammantaget än vi nu diskuterar - skulle ledatill en permanentning av massarbetslösheten. Det ärdetta som måste undvikas.Naturligtvis är det också den politik som redovisasi denna proposition, i likhet med den som hardiskuterats , som har gjort att har nedreviderat prognoserna för den svenska ekonominsutveckling. När i stort sett alla andra länders progno-ser har reviderats upp, vilket i sig med oförändrat lägeskulle gett positiva effekter för den svenska ekono-min, justerar man ändå ned. Det vittnar om vilkenbedömning man gör från sida av den politiksom förs av vänstermajoriteten i riksdag.Den är förödande för enskilda människor och förekonomin i dess helhet.På samma sätt kommer de fastighetsskatter somaviseras och andra skatter på produktionen som avise-ras att leda till negativa effekter för det vi normaltkallar välfärd, någonting som inte är detsamma somoffentlig verksamhet och dess storlek. Välfärd ärmycket annat. Men jag kan använda det begreppet.Uppenbarligen inser inte socialdemokraterna vadvälfärd egentligen bygger på. Man skriver i proposi-tionen att den finansiering man skall lägga fram för-slag om skall drabba produktionen, inte välfärden. sådan mening i propositionen visas den brist påinsikt om ekonomiska realiteter som präglar dagensregering och dess stödparti.Det är självklart att också skattehöjningarna påproduktionen utöver löneskatten, fastighetsskatterna,kommer att bidra till en negativ utveckling. Jordbru-ket kommer att drabbas särskilt hårt, liksom skogs-bruket. Kommersiella fastigheter föreslås åter skatte-beläggas, trots att vi alla har i färskt minne erfarenhe-terna från fastighets- och finanskris. Dessutom ärfastighetsskatten som sådan, vilket visade, principiellt felaktig.Någon har sagt att man kan skattebelägga fastighe-ter hur mycket som helst, för de flyttar ju inte. Detkan nog vara så, men de som använder fastigheterna,som skulle betala hyran eller fastigheten som sådan,de kan flytta. Det går alltså inte att använda fastighe-ter som en skattekälla utan att tro att det också gernegativa effekter.Herr talman! I det här betänkandet väcks ocksågenom vissa motioner frågan om konkurrensneutrali-teten i kommuner. Det lämnar mycket övrigt att öns-ka, redan före propositionen som sådan. Det ärmycket viktigt, om nu propositionen skulle gå ige-nom, vilket man naturligtvis hoppas att den inte skallgöra, att man ser till att dess effekter inte blir att manytterligare försämrar konkurrenskraften för de enskil-da alternativen inom vård-, omsorgs- och utbildnings-sektorerna.Anf. 149 ():Herr talman! tog svenska folketefter en intensiv diskussion och debatt ställning tillSveriges medlemskap i . Svenska folket vägde för-och nackdelar med ett medlemskap. Med relativt smalmarginal sade svenska folket ja till medlemskapet iEU. En stor del av dem som röstade ja i folkomröst-ningen gjorde det med en liten övervikt i vågskålenför fördelarna med ett medlemskap.För merparten ja-röstare var ett av de starkasteskälen för ett medlemskap de bedömda positiva lång-siktiga effekterna för den ekonomiska utvecklingenför det svenska folkhushållet. Dessa effekter bedöm-des och bedöms alltjämt av de flesta överstiga denekonomiska belastning som medlemsavgiften utgör.Mot denna bakgrund föreligger således inget behov aven särskild finansiering av medlemsavgiften.Icke desto mindre föreslår regeringen, uppbackadav , en allmän löneavgift med 1,5 pro-centenheter och aviserar därutöver fastighetsskatterför näringslivet med enda motiv att just finansieraEU-avgiften.