prot · GH0998 · 1994-04-28 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:98Torsdagen den 28 aprilKl. 12.001 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 22 april.2 § Meddelande om arbetsplenum fredagen den29 aprilAndre vice talmannen meddelade att fredagen den29 april skulle beslut fattas endast i eventuelltåterstående ärenden från dagens sammanträde ochi utrikesutskottets ärende om säkerhetspolitiskafrågor. Övriga voteringar skulle äga rum onsdagenden 4 maj.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1993/94:216 till näringsutskottetMotionerna1993/94:So64--So66 till socialutskottet1993/94:Kr4--Kr13 till kulturutskottet1993/94:So60--So63 till socialutskottet1993/94:Sf45 och Sf46 till socialförsäkringsutskottet1993/94:Ub88 och Ub89 till utbildningsutskottet4 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återUtrikesutskottets betänkande 1993/94:UU18Socialförsäkringsutskottets betänkande1993/94:SfU125 § Beslut rörande utskottsbetänkande somslutdebatterats den 27 aprilJoU24 Vissa fiskeripolitiska frågorMom. 1 (flexibla fartygslicenser)1. utskottet2. 1 (s)Kammaren biföll utskottets hemställan medacklamation.Mom. 3 (individuella kvoter)1. utskottet2. 2 (nyd)Votering:274 för utskottet21 för res. 254 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:116 s, 72 m, 27 fp, 24 c, 21 kds, 11 v, 3 -För res. 2:21 nydFrånvarande:22 s, 8 m, 6 fp, 7 c, 5 kds, 2 nyd, 3 v, 1 -Mom. 11 (fisket och fiskerinäringen)1. utskottet2. 3 (s)Votering:166 för utskottet128 för res. 355 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:72 m, 27 fp, 24 c, 21 kds, 21 nyd, 1 -För res. 3:116 s, 10 v, 2 -Frånvarande:22 s, 8 m, 6 fp, 7 c, 5 kds, 2 nyd, 4 v, 1 -Mom. 14 (miljökonsekvensbeskrivningar)1. utskottet2. 4 (s)Votering:166 för utskottet127 för res. 41 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:72 m, 27 fp, 24 c, 21 kds, 21 nyd, 1 -För res. 4:114 s, 11 v, 2 -Avstod:1 sFrånvarande:23 s, 8 m, 6 fp, 7 c, 5 kds, 2 nyd, 3 v, 1 -Mom. 18 (fredningstiderna vid )1. utskottet2. Jo414 (m)Kammaren biföll utskottets hemställan medacklamation.Mom. 23 (information om sjukdomsförekomstm.m.)1. 5 (nyd)Votering:273 för utskottet19 för res. 557 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:115 s, 71 m, 27 fp, 24 c, 21 kds, 1 nyd, 11 v, 3 -För res. 5:19 nydFrånvarande:23 s, 9 m, 6 fp, 7 c, 5 kds, 3 nyd, 3 v, 1 -Mom. 27 (stödåtgärder vid fiskebegränsning)1. utskottet2. 6 (nyd)Votering:272 för utskottet21 för res. 656 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:115 s, 71 m, 27 fp, 24 c, 21 kds, 1 nyd, 10 v, 3 -För res. 6:20 nyd, 1 vFrånvarande:23 s, 9 m, 6 fp, 7 c, 5 kds, 2 nyd, 3 v, 1 -Mom. 30 (allmän fiskevårdsavgift)1. utskottet2. 7 (s)Votering:161 för utskottet129 för res. 74 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:72 m, 26 fp, 24 c, 20 kds, 18 nyd, 1 -För res. 7:113 s, 3 nyd, 11 v, 2 -Avstod:2 s, 1 fp, 1 kdsFrånvarande:23 s, 8 m, 6 fp, 7 c, 5 kds, 2 nyd, 3 v, 1 -Mom. 33 -- 35(fiskelicens m.m.)1. utskottet2. utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till mot. Jo417 (s)Kammaren biföll utskottets hemställan medacklamation.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.6 § Grundlagsändringar inför ett svensktmedlemskap i unionenFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1993/94:KU21 Grundlagsändringar inför ettsvenskt medlemskap i unionen (prop.1993/94:114).Anf. 1 ():Herr talman! Svensk demokrati vilar på vårnationella suveränitet. Ingen skall kunna ställa sigöver folkets eller mening. Så har detvarit sedan dagar. Vi har beslutat omlagar giltiga i vårt land, och vi har fattat de besluteninom landet. har varit en suverännation. Landet har bara varit ockuperat till vissadelar.En stor majoritet i riksdag vill nu att denhär suveräniteten skall få ett slut. Det är barafolkomröstningen som ser ut att kunna hindraden här utvecklingen. Om EU-förespråkarnalyckas få in i Europeiska unionen är detEG:s och som kommer att styra här ilandet.Huvudprincipen är att inom fördragsområdet, somhela tiden vidgas, kommer EG-rätten att gälla här ilandet. Om skulle strida mot svensk rättviker den svenska rätten. Om detta undervisas nudet svenska folket av den politiska eliten i vårt land.Ja-sidan försöker visst att trolla med orden ochhävda att genom att svenska ministrar i får4--av makten över franska bönder och de andraländernas ministrar får av makten överSveriges bönder som maktöver svensk jordbrukspolitik i stort sett försvinnerhar suveränitet i själva verket ökat. Ja-sidan kommer inte att vinna det svenska folketsförtroende med en sådan -- lite tillspetsat--halvimperialistisk advokatyr.Sveriges grundlag präglas av folksuveränitetensprinciper. All offentlig makt utgår från folketgenom som är dess främsta företrädare.Statsmakten utövas under lagarna och dessa kanbara stiftas av som är direkt ansvariginför folket. Suveränitetens upplösning innebär attprincipen om att all offentlig makt utgår från folketupphör att gälla i hela sin vidd. Då upphör också,enligt min mening, att vara folketsfrämsta företrädare.Även om vårt system inte är perfekt och präglas avsociala och politiska klasskillnader och har starkatendenser mot politisk elitism har det baserats påett folkligt inflytande över staten. Men de problemvi kan kalla demokratins problem kommerinte att minska utan att öka med ett EU-medlemskap.Redan , såsom det börjattillämpas, innebär minskade möjligheter attpåverka och minskade möjligheter till insyn --vilket vi i vårt parti påpekat i en särskildmotion.EG/EU utgår inte från folksuveränitetens princip.EG/EU har under några decennier vuxit fram somen organisation för överenskommelser mellanregeringar. Efter hand som EG/områdehar vidgats har inflytandet för den byråkrati som äruppbyggd kring detta ökat. Kommissionenutarbetar förslag, bereder och följer upp beslutmed näst intill formell ensamrätt. Den tillåter baraden insyn den själv vill ha. Domstolen har alltmerblivit en författningsdomstol.Man kan säga att EG/EU innebär den upplystaeuropeiska förhandlingsbyråkratins suveränitet.Det är inte att förvåna sig äver att entusiasmen förett EU-medlemskap är stor också i vårstatsbyråkrati. De löner och anställningsvillkor somEG/EU:s institutioner erbjuder är givetvis starktlockande. EG/EU kommer sannolikt inte att hanågra svårigheter att rekrytera svenska byråkratertill topptjänsterna i Bryssel.Vi står också inför en systemskifte när det gällerrättskulturen. Våra lagar är normalt omsorgsfulltförarbetade från idé till förverkligande. De ärgranskade i en offentlig debatt. Vi har fått hyggligtpregnanta lagar. Där själva lagtexten inte gerklarhet finns förarbeten som kan vägleda kringavsikten med lagen och ge tolkningsmöjligheter avlagen.I EG/EU växer lagarna fram utan den systematiskaoffentlighet vi är vana vid. I avgörande skedenfaller normskapandet under utrikessekretessensprinciper. Förslagen bereds i kommissionen underlobbyisternas tryck och blir sedan föremål förförhandlingar mellan regeringar. Ofta blirprodukten kompromisser som präglas av bådeoklarhet och mångtydighet. Genom det oändligakompromissandet mellan olika regeringar,branschintressen, storföretag, arbetsgivar- ocharbetstagarintressen blir lagstiftningen otydlig ochsvårtolkad. Den präglas av en snårskog av tilläggoch protokoll kring olika detaljer. I stället för attskriva om lagen väljer man att lägga till protokoll.Regelverket växer därför med inbyggd automatik.De som skall tillämpa bestämmelserna vet ofta intehur de skall tolka lagarna och väljer inte sällanvägen att helt strunta i dem tills någon domstolbeslutar att de måste följas. Det är alltså ett sådanträttssystem, herr talman, som ja-sidan nu kämparför att dra in det svenska näringslivet i. Dettarättssystem kommer att bli ett eldorado för jurister.Vi överger ett system med någorlunda juridiskklarhet för ett system som skapar ständigatolkningskonflikter. Över det vakar en domstol varsdomar inte är prejudicerande på samma sätt som ivår rättsuppfattning, eftersom domstolen skallverka för gemenskapens fördjupning.Utskottet anser liksom regeringen att enöverlåtelse av statsorganens beslutanderätt till EUskall ske utan fastlagda begränsningar. Enöverlåtelse av statsorganens beslutanderätt kan låtasom om vår statsbyråkrati lämnar överbeslutanderätten till en annan byråkrati. Menstatsorganen är här ett annat ord för framför alltriksdagen. Det är den folkvalda -- folketsfrämsta företrädare -- som skall lämna över sinbeslutanderätt till EU:s instanser, och detta skallske utan fastlagda begränsningar.Men när lämnar över enlagstiftningsbefogenhet eller tvärtom när vi går in iett system vars rätt står över den svenska rätten ochdär vid en konflikt den svenska rätten får vika dåhar vi, enligt min mening, upphävt en stor del avvår suveränitet och vår självbestämmanderätt påalla de områden omfattar.Vi kringgärdar grundlagar med en särskildbeslutsordning därför att det inte utan vidare skallgå att ändra de grundläggande spelreglerna. Menvid ett medlemskap i kan en dom av EU:sdomstol medföra åsidosättande t.o.m. av svenskgrundlag. Grundlagen kan då i något avseendehävas av ett domstolsbeslut, av en instans, där våranationella intressen inte ens får tas tillvara av en avSverige utsedd domare. Det blir skillnaden i detsystemet jämfört med det vi har , som innebär atttvå likalydande beslut skall fattas med val emellan.Även utskottsmajoriteten tycks inse detta. Denskriver: ''Om en regel i en förordning eller ettdirektiv -- -- -- framstår som konstitutionelltoacceptabel, bör enligt utskottet den svenskahållningen inte vara att tala om en konflikt mellanEG-rätt och nationell rätt.'' I sådan konflikt har juEG-rätten företräde.I stället skall då söka driva att EG-beslutetligger utanför det område där beslutanderättenöverlåtits. Man kan fråga sig vem som skall avgöradetta. Men om det nu inte ligger utanför det härområdet? Då är det ju klart att står överden svenska rätten. EU:s instanser står över densvenska . Därmed upphör att vara den framstående företrädaren fördet svenska folket som vi har avsett att den skallvara.Detta skiljer EU från allt annat internationelltsamarbete. EU är inte bara ett mellanstatligt utanockså ett överstatligt samarbete däröverstatligheten blir alltmer markerad.Utskottet försöker emellertid att krypa bakom dentyska författningsdomstolens tolkningar och sägeratt dessa skulle gälla för . Varför skulle degälla för men inte för en rad andramedlemsländer? Konflikten mellan EU:s rätt ochden tyska författningsdomstolens syn är inte pånågot sätt löst. position som nytillträdandestat i EU:s utkant är en annan än det storaTysklands, EU:s starkaste medlemsstat.Men om den tyska författningsdomstolens utslaggäller i och , måste de välrimligtvis gälla också i andra länder? Var hamnar vidå? Jo, i påståendet att eventuellabeslut om utvidgning av inte gäller inågot land. Det hade varit rimligt om hadefört fram detta i förhandlingarna. Har den härtolkningen godtagits av Europeiska unionen?Herr talman! Detta betänkande har en någotmärklig förhistoria. I grundlagsutredningen införEG var alla partier utom ochexperten från överens om att igrundlagen skriva in att EU-rätt har företrädeframför svensk rätt. Vår representant betraktadedetta som en plattläggningsparagraf, och denefterföljande debatten har gett oss rätt på denpunkten.Utredningen sade i klarspråk vad som gäller förmedlemsländer och ville ha inskrivet att Sverigeunderdånigt skulle acceptera detta. Men den härplattläggningen blev för mycket för regeringen,som bara efter någon veckas offentlig diskussiontillsatte en grupp för att göra plattläggningenmindre tydlig.När nu propositionen har kommit kan vi se attplattläggningen har stuvats undan iregeringsformens 10 kap. 5 §. Där står det attfrånsett fri och rättigheter skall ett i principgränslöst överlämnande av beslutsbefogenheterske. Därmed har man dolt den formellaplattläggningen.Den politiska grundståndpunkt som ja-representanterna intog i utredningen har emellertidinte förändrats, och ingen har heller bestriditutredningens sakmaterial. står övernationell rätt, inklusive våra grundlagar. Ettmedlemskap med obegränsad beslutsöverlåtelseinnebär en underkastelse i stort sett sammaomfattning som utredningen angav i sin paragraf.Vi har, herr talman i vår motion och imeningsyttringen till betänkandet pekat på deundantag från beslutsöverlåtelsen som Sverigeborde markera för att kunna bevara viktiga delar avsin suveränitet. Jag vill säga att ett bifall till dennalinje kanske skulle kunna stärka Sverigeskonstitutionella ställning inom EU, men inte ens dåskulle några garantier föreligga. ochövriga instanser skulle hävda sin överhöghet, ochmaktpolitiskt skulle vi troligen tvingas ge vika ävenmed vårt lagförslag.Det säkraste sättet att slå vakt om demokratin är attslå vakt om nationellt självbestämmande och om attstaten skall styras efter folksuveränitetsprincipenmed som folkets främsta företrädare.Slutsatsen av detta blir att inte bör blimedlem av den europeiska unionen.Samarbete i bör så långt som möjligtgrundas på folkstyresprinciper. Det kan ingenhävda att Europeiska unionen gör.Medlemskapet innebär uppgivande av viktiga delarav vårt självbestämmande, oavsett hur vi skrivervår grundlag. Men vi kan värna suveränitetenbättre eller sämre, och jag menar att den lösningsom förespråkar skulle kunna varalitet effektivare.Oavsett vilka förändringar av regeringsformen somriksdagen beslutar om nu anser vi att det andrabeslutet skall läggas på bord först efterfolkomröstningen -- och endast om det ifolkomröstningen skulle bli ett ja. Vår grundlag börinte innehålla formuleringar som bäddar för ettmedlemskap i om majoriteten av svenska folketskulle vara emot ett sådant.Jag har i meningsyttringen särskilt markerat dettavid momentet om val till , menansluter mig i den här delen till den ståndpunkt somHans Göran uttrycker i sitt särskildayttrande.När det gäller övriga förslag som tas upp ibetänkandet har jag funnit det angeläget attmarkera att vi inte bör göra eftergifter när det gällerförhandsgranskning av tryckt skrift. I EU har maninte samma klara prinicp mot detta. Jag har ocksåvelat göra en markering mot den förändring somunderlättar för internationella mediakoncerner attlägga under sig svensk press.Herr talman! Med hänvisning till det som jag nu harsagt yrkar jag bifall till samtliga moment i minmeningsyttring.Anf. 2 ():Herr talman! Med det beslut som vi står ibegrepp att ta skapar vi det instrument som behövsför att skall kunna träda in i den europeiskaunionen och bli en fullvärdig medlem i den storaeuropeiska kretsen av stater.Tyvärr har inte varit med i detta samarbetefrån början. Länge, alltför länge, stod vi utanför,endast till glädje för kommunister och för sådanasom ställde sig negativa till det europeiskasamarbetet. De förstod inte vad det betydde attfolken i slog sig samman på frivillig grundoch bildade en enhet som skulle integreras ochverka på det ena fältet efter det andra -- allt i syfteatt nå det stora målet: Aldrig mera krig i Europa.Aldrig mera krig mellan broderfolken.Sverige var inte med. har kommit påefterkälken, liksom de andra nordiska ländernamed undantag av . Likväl har vi haft enbestämmelse som har gjort det möjligt att överlåtabefogenheter till en internationell organisation,men den har begränsats just av det lillauttryckssättet att befogenheterna bara kanöverlåtas i begränsad omfattning.Det fanns klara strävanden redan före förra valetatt få till stånd en grundlagsändring. Mångautredningar har verkat för detta,och vi står nu inför situationen att för första gångenbesluta om ett tillägg till vår författning. Det är ettstycke som skjuts in i 10 kap. 5 § i regeringsformen.Stycket kommer att lyda: ''kan överlåtabeslutanderätt till Europeiska gemenskaperna sålänge som dessa har ett rättighetsskyddmotsvarande det som ges i denna regeringsform ochi den europeiska konventionen angående skydd förde mänskliga rättigheterna och de grundläggandefriheterna. beslutar om sådanöverlåtelse genom beslut, varom minst trefjärdedelar av de röstande förenar sig. Riksdagensbeslut kan också fattas i den ordning som gäller förstiftande av grundlag. ''Där har vi fått instrumentet för att kunna träda in ide europeiska staternas gemenskap. EU, deneuropeiska unionen, är en sällsynt företeelse.Aldrig tidigare har det hänt att så många stater påfrivillig grund har slutit sig samman, fast bereddaatt verka för sina gemensamma intressen.EU, den europeiska unionen, uppvisar, vilket harframhållits i betänkandet och också togs fram avBengt , en unik blandning av mellanstatligaoch överstatliga drag. Inget av de gamlauttryckssätten eller definitionerna passar in på EU.Är det en förbundsstat? Är det ett statsförbund,eller vad är det? Den tyska författningsdomstolenhar använt det tyska uttrycket ''Staatenverbund'',som närmast skall översättas med ''en förening avstater''. Men det är alltså inte en förbundsstat, ochdet är heller inte ett löst statsförbund.Som jag sade finns det mellanstatliga ochöverstatliga drag i den europeiska unionen. Demellanstatliga dragen kommer framför allt tilluttryck i att det är de olika medlemsstaterna somutser Rådet, EU:s viktigaste organ. Men där kan ivissa fall beslut också fattas med kvalificeradmajoritet.De överstatliga dragen finner vi framför allt iEuropaparlamentet och i EG-domstolen.Europaparlamentet är direktvalt, men det hade --i varje fall innan den europeiska unionen trädde ikraft -- ytterligt begränsade befogenheter.Parlamentet har begränsadebefogenheter, men det finns anledning att tro attparlamentet kommer att fortsätta på den inslagnavägen och successivt tillvälla sig allt störremöjligheter att gripa in på olika områden.EG-domstolen var det andra av de exempel som jagville anföra på överstatliga drag i Europeiskaunionen. kan genom allmännauttalanden vid sidan av de domar som denavkunnar få stor betydelse för utvecklingen inomgemenskaperna.Det är naturligtvis alldeles riktigt, som BengtHurtig säger, att vi ger upp en del av den folkligasuveräniteten över som viträder in i den stora europeiska gemenskapen.Också konsekvensutredningen, som studeradedessa frågor, konstaterade att visst kommeratt förlora suveränitet i de fall där vi lämnar överbefogenheter till de gemensamma organen. Mensamtidigt vinner vi suveränitet. Vi avstår en vissbeslutanderätt över våra egna angelägenheter menfår i gengäld också ett inflytande på och möjlighetatt gripa in i de andra medlemsländernas görandenoch låtanden. Man kan alltså säga att suveränitetenfinns där men förflyttas. Suveräniteten får i dettasammanhang andra objekt.Bengt var negativ till ett inträde i deneuropeiska unionen, och det skall han självfalletvara från sina utgångspunkter. Man har frånVänsterpartiets sida alltid bekämpat ettinternationellt samarbete mellan och iförsta hand de västeuropeiska staterna. när detkommunistiska oket väl är avkastat ärförhoppningen den att också de central- ochösteuropeiska staterna skall kunnaknytas ännu närmare till den europeiskagemenskapen. , , ochdärutöver i första hand de baltiska staterna står ochknackar på dörren, och det är min förhoppning attvi också där skall kunna se en utveckling som gördet möjligt för dessa stater att etablera ett fastsamarbete med den europeiska unionen.Vi går in i en ny era. Vi står i beredskap för attförverkliga det som stora delar av min generationalltid har drömt om. Alltför länge var det bara endröm, men är den på väg att kunna förverkligas.Vi såg under vår uppväxt och i tonåren ettfullständigt sönderslaget med lemlästademänniskor och hemlösa människor som i sinförtvivlan inte visste vad de skulle ta sig till iframtiden. Vi sade oss då att detta aldrig får händaigen. Vi följde de många som under århundradenhade talat för en sammansmältning av enhet.Nu har vi skapat instrumenten. Det är positivt, herrtalman. kan vi med stort eftertryck säga ja tillEuropa och ja till framtiden.Anf. 3 () replik:Herr talman! Jag talade i mitt inledningsanförandeom vikten av samarbete i och om att dettaskulle baseras på nationernas demokratiskabeslutsmekanismer. Vi är naturligtvis positiva tillsamarbete i . Vi tycker att samarbete inomESK, FN, och andra internationellaorganisationer är oerhört viktigt, och det är vipositiva till.Jag skulle vilja ställa några andra frågor till BirgerHagård. Det har varit en strävan frånkonstitutionsutskottet att det när det lägger framförslag till riksdag skall vara kristallklartvad man beslutar om. På s. 16 i betänkandet heterdet: ''Tolkningarna av gällande rättsläge vadbeträffar relationerna mellan EU ochmedlemsstaterna är som framgått av detföregående delvis motstridiga.'' Dessutomframhålls att ''Maastrichtöverenskommelsennyligen genomgått stora förändringar, varskonsekvenser för utvecklingen av förhållandetmellan EU och medlemsstaterna det ännu är förtidigt att uttala sig om''. Man skriver längre ned:''Denna s.k. legalitetsprincip innebär dock inte,som närmare utvecklats ovan, attbeslutsbefogenheterna låter sig lätt fastställas. ''Längre fram i betänkandet, under rubriken''Överlåtelse av beslutanderätt'', anför man att EU-organens beslutsbefogenheter inte låter sig lättfastställas.Är det tillfredsställande att lämna ifrån sig ettbetänkande till riksdag med sådana häruttryckligen angivna oklarheter?Anf. 4 () replik:Herr talman! Visst kunde man möjligen önska attdet hade kunnat skrivas kristallklart på varje punkt.Det kan man nu inte göra, , eftersomhela EU är en enda stor dynamisk process, därförhållandena förändras. Den europeiska unionsom vi förhoppningsvis kommer att inträda i den 1januari 1995 ser då sannolikt inte riktigt ut påsamma sätt som den gör . Vi träder in i och gervårt bidrag till denna ständigt fortgåendeutveckling, och det är positivt.Man har skapat olika instrument för att lösa deproblem som naturligtvis uppstår när så mångaländer frivilligt sluter sig samman och skallsamordna sina rättssystem. Instrumenten finnsalltså där. har det i en del fall hankat sigfram, i andra fall gått betydligt lättare.Samarbete kan vara svårt. Vi ser enrest av det i det tidigare kommunistiskaslavsamhället . Vi ser hur man där inteär van vid detta samarbete och har fallit varandra istrupen, och vi skådar där några av de värstaskändligheter och grymheter som har begåtts i vårtidsålder. Det är detta som skall undvikas. Det kanmånga gånger bli besvärligt isammanträdesrummen, men det finns en vilja attkomma överens och att tillhandahålla deinstrument som behövs, och det är det centrala.Herr talman! Jag glömde i mitt tidigare inlägg attyrka bifall till utskottets hemställan. Jag ber att fåreparera detta nu.Anf. 5 () replik:Herr talman! Det är tydligt att vårt normsystemskall anslutas till denna dynamiska process. Jaghade i mitt inledningsanförande några frågor omvarför man lyfter fram den tyskaförfattningsdomstolen och säger att dess synsätt börgälla också för vidkommande. Det måste väl då rimligtvis gälla ocksåför andra länders vidkommande?Det betyder i så fall att vi har tagit ställning för dentyska författningsdomstolen gentemot , som hävdar sitt tolkningsföreträdeinom hela EU-området. Har man berört de härförhållandena i samband med de förhandlingar somhar bedrivits med den europeiska unionen?Anf. 6 () replik:Herr talman! Som vet har jag haftsamma roll som själv i deförhandlingar som har förevarit, en roll sområdgivare eller som den som haft möjlighet att bliinformerad om vad som hände. Men varken BengtHurtig eller jag har direkt deltagit i någraförhandlingar. Vi får väl lämna därhän vad som harsagts och inte har sagts i dessa frågor.Det är alldeles självfallet oavsett detta väldigtintressant. är precis som den mäktigaste delen av den europeiskaunionen. Vad dess författningsdomstol säger ärnaturligtvis någonting som man vill lyssna till.Ännu har det inte uppstått någon konflikt mellanden tyska författningsdomstolen och .