prot · GH09107 · 1994-05-19 00:00:00 — Om regeringen verkligenhade menat något med pratet skulle väl kampen fören plats i inte ha givits upp innanden ens hade påbörjats.Beslutet att inte låta kandidera minskarinte bara möjligheter att påverkamänskliga-rättighets-situationen för världens folk.Det är faktiskt värre än så.Genom att lämna fältet fritt för riskerar manatt fascistiska värderingar fårinverkan på FN-beslutet. Vem kan på allvar tro påregeringens och ord om mänskligarättigheter när man frivilligt avhänder sigmöjligheten att genom ett aktivt och viljestarkt FN-arbete vara med och påverka? Regeringen hartänkt att skall kandidera 1997. Vilket stödkan då tänkas få, om vi redan i dennaomgång har lagt oss platt för den internationelltifrågasatta och av fascister befläckade italienskaregeringen?Herr talman! Utskottet är, som sagts,nästan enigt i betänkandet om mänskligarättigheter. Förutom meningsyttringen frånVänsterpartiet finns det bara en reservation. Jagkanske skulle säga en och en halv reservation. Detfinns en synlig reservation från Ny demokrati somhandlar om . Den yrkar jag härmed avslagpå. Den halva reservationen är inbakad i textenutan att omfattas av utskottsmajoriteten.Kristdemokraterna vill av någon anledning inte attderas avvikande uppfattning om kvinnors rätt till ensäker och legal abort skall synas så mycket.I vår motion kräver vi bl.a. att regeringen införFN:s befolkningskonferens skall verka för atträtten till preventivmedel och till en säker och legalabort skall garanteras. Med anledning av detyrkandet står det på s. 28 i betänkandet attutskottet vidhåller vad man redan i det förra MR-betänkandet anförde om vikten av reproduktivhälsa, familjeplanering och rätten till säker ochlegal abort.Med hänvisning till det förra betänkandet står det:''En reservation lämnades av kds.'' Jag vill därförfråga om det betyder att kds nufullt ut stöder utskottsmajoritetens krav på attregeringen vid sidan av andrafamiljeplaneringsåtgärder skall driva frågan omrätten till en säker och legal abort. Kds har ju intenågon egentlig reservation i detta betänkande; dethänvisas bara till en gammal.Frågan är viktig, inte minst eftersom man beräknaratt ungefär hälften av de 40--60 miljoner abortersom sker är illegala. Mellan 5 och 10miljoner kvinnor får komplikationer. Flera hundratusen dör i sviterna efter illegala aborter.Detta visar en rapport som är framtagen inför . Jag tror att det är väldigtviktig att på ett aktivt sätt bidrar till att gedessa kvinnor rätten till en säker och illegal abort.Jag skulle vilja ha ett klargörande från MargaretaViklund. Har kds ändrat ståndpunkt i denna fråga?Herr talman! Det finns en annan viktigkvinnorättsfråga som har behandlats här ikammaren vid upprepade tillfällen. Den handlarom synen på våldtäkter som utförs avmyndighetspersoner i krig och i fred. Denna frågahar på ett tillfredsställande sätt förts framåt i dettabetänkande.Utskottet skriver att man delar uppfattningen i vårmotion, nämligen att våldtäkter som utförs avföreträdare för staten alltid skall ses som en form avtortyr. Detta är viktigt. Det innebär att kvinnor somhar utsatts för detta vidriga brott och som kommerhit som flyktingar då har rätt att få den sjukvård ochden hjälp som de behöver.En flykting som inte kan definieras som tortyrofferhar bara rätt till akut sjukvård. Vidare står deti betänkandet om våldtäkt i krig och konflikter:''Utskottet utgår från att regeringen iinternationella fora poängterar att våldtäkt sombegås under väpnade konflikter är en grovkrigsförbrytelse. ''Vårt mål är att våldtäkt skall föras in bland de brottsom uppräknas som grov krigsförbrytelse i denfjärde i artikel 75 i det förstatilläggsprotokollet. Det är ett mål som kvinnorna iriksdagen delar.Detta mål är ganska långsiktigt, men vi kommerändå att driva denna fråga tillsammans med andrakvinnliga parlamentariker från andra länder införFN:s kvinnokonferens . Intill dess att detta målhar uppnåtts är det mycket viktigt att existerandetexter tolkas på det sätt som utskottet säger attSveriges regering skall göra. Därför har dettauttalande stor betydelse. Jag ser det som enframgång att detta finns på pränt i utskottets MR-betänkande.Herr talman! Frågan om dödsstraffets avskaffandeär central i MR-sammanhang. Bara 19 länder harratificerat tilläggsprotokollet till konventionen ommedborgerliga och politiska rättigheter. Jagmedger att kravet på att skall ta initiativ bindande konvention mot dödsstraffet i såvälfreds- som krigstid har framförts något uppgivetfrån år . Frågan har dock fått en förnyadaktualitet, åtminstone för mig. träffadejag, tillsammans med Amnesty och några kolleger,nämligen och -- tvåamerikanska kvinnor som Amnesty hade bjudit hit.Vi fick ta del av deras historia.Sonia och Micki var barndomskamrater. Derasvägar skildes åt i vuxen ålder. Flera år senare fickMicki reda på att och hennes man hade dömtstill döden för mordet på två poliser. För att göra enlång och gripande historia kort kan jag säga attMicki började arbeta för att få fri, eftersomhon var övertygad om att hon var oskydligt dömd.Hon lyckades till slut, men Sonias man -- som ocksåvisade sig vara oskyldig, enligt Mickis utredning --hade redan hunnit avrättas.Efter det att hade suttit i dödscelllyckades Micki få ut henne. arbetar detillsammans intensivt för att få dödsstraffetavskaffat i USA.Det är viktigt att just arbeta för att de olikaamerikanska delstaterna skall avskaffadödsstraffet. anses ju vara ett föregångslandför andra länder och åberopas ofta som modell,t.ex. för som har återinrättatdödsstraffet.Fru talman! I betänkandet framhåller utskottet attdödsstraffet är oacceptabelt. Det instämmer vigärna i. Det är också viktigt att man på allatänkbara sätt försöker påverka de länder somfortfarande tillämpar dödsstraffet och att manreagerar när länder som har avskaffatdödsstraffet återinför det. Vi har dess värre hörtliknande krav framföras i . Därför finns detall anledning för att agera.När utskottsbetänkandena inte går tillräckligt långti detta avseende kan man t.ex. som enskildriksdagsledamot reagera genom att underteckna deprotest- eller vädjandebrev som MR-grupp med jämna mellanrum författar och inbjuderledamöter att underteckna. Jag kan informera omatt MR-grupp kommer attlägga ut brev om just dödsstraffet.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan iutrikesutskottets betänkande.Anf. 35 () replik:Herr talman! Till en början vill jag justera mittyrkande. Jag yrkar bifall till meningsyttringen i desshelhet.Sedan har jag ett par frågor till . Iutskottsbetänkandet på s. 48 står följande:''Splittringstendenser i skulle lätt kunnaleda till en destabilisering av den viktigasydostasiatiska regionen. Bl.a. mot dennabakgrund är det enligt utskottets förmenandeytterst angeläget att situationen på annekteradeÖstra '' -- man nämner även Västpapua ochAceh -- ''får en varaktig och av alla accepteradlösning. ''Det finns en dubbelhet i den skrivningen. Är detViola Furubjelkes och utskottsmajoritetensuppfattning att har rätt tillsjälvständighet och icke är en del av ?Det är den ena frågan.Den andra frågan handlar om och u-krediterna. Inte bara de borgerliga partierna utanockså Socialdemokraterna bör ge ett svar. Hur fårni det hela att gå ihop?Kriteriet mänskliga rättigheter är naturligtvis intedet enda, men det är en viktig del av vår policygentemot andra länder. Också ni anser ju att demänskliga rättigheterna bör lyftas fram och att despelar en betydelsefull roll. Hur kan ni då i nästaandetag godkänna biståndspengar till ,eller ?Jag har tagit upp en rad exempel när det gällerKina, och läget där har ju inte förbättrats utanförsämrats. Jag kan lämna ytterligare en uppgift.Nyligen besökte premiärminister yttrade , en av herrarna i toppen iKina, att var riktig och attregimen, om det skulle behövas, tänker upprepasamma sak med samma brutala metoder. Det varhärskarnas besked.Vilken är anledningen, , till att niockså ställer er bakom den här typen av dubbelspelnär det gäller mänskliga rättigheter, bistånd ochdiktatoriska regimer?Anf. 36 () replik:Herr talman! frågor om ÖstraTimor och anser jag vara berättigade. Jag ärglad över att få klargöra hur vi ser på har rätt till självbestämmande men äri dag annekterat av . Men vi står förprincipen om Östra Timors rätt tillsjälvbestämmande och har framfört den i mångasammanhang. Något annat kan inte av betänkandet, även om också jag skulle haönskat att det hade varit tydligare.När det gäller och konditionalitet, som detkallas, i biståndet för att kräva åtgärder på områdetför mänskliga rättigheter, tycker jag nog att vi skallkunna använda oss av det i viss utsträckning. Mendet får aldrig bli så att piskan ersätter moroten.Också samtal och dialog kan vara verkningsfullt,men självfallet måste vi ställa krav på länder somfår del av svenskt bistånd.Jag har inte hört de rapporter från sompresenterades på nyheterna och som BertilMåbrink refererade till, men de hörs vara väldigtbesvärande. Självfallet måste vi följa utvecklingeni mycket noga.Anf. 37 () replik:Herr talman! Jag anser, , att manvisst skall ha en dialog även med regimer som deni , men den bör föras genom de vanligadiplomatiska kanalerna.Man skall inte tro -- och jag tror heller inte att ViolaFurubjelke gör det -- att man kan påverka denkinesiska regimen genom att ge den ett antalmiljoner ur vår svenska biståndsbudget. Depengarna använder förtryckarregimen bara till attslå ytterligare mot de demokratiska krafterna iKina. Det finns ju faktiskt demokratiska krafteroch rörelser där.Om man skall få ledningen att begripa allvaret i ivårt tal om respekt för de mänskliga rättigheterna,skall man dra in biståndspengar till regimen och gedem till rörelser för mänskliga rättigheter och andraorganisationer som står i opposition mot dendiktatoriska regimen i . Detsamma gällerIndonesien och . Detta måste vara deteffektiva sättet och de rätta signalerna.Men att gå den här vägen och säga ''här får nipengar'' ger totalt felaktiga signaler till en sådanregim. Den ökar ju bara förtrycket.Är det inte lika bra att säga att vi gerbiståndspengar eller u-krediter till därför attdet är ett intressant land att handla med och vi kanfå ett antal feta affärskontrakt till de svenskaföretagen? Men då kommer de mänskligarättigheterna i andra hand och handelskontrakten iförsta hand. Det gäller såväl som Indonesien.Om det inte vore så skulle man vara konsekventoch ge u-krediter, men det gör man inte. Manbehöver inte det, eftersom inte ärhandelsmässigt intressant för . Det är intedär de stora marknaderna finns; det är i ochIndonesien, för att nämna två av de värstaförtryckarna i Asien.Anf. 38 () replik:Herr talman! Jag vill gärna skriva under på det sistasom sade, nämligen att det är viktigtatt alla länder behandlas lika när man använderbiståndsmålen och MR-målet som ettpåtryckningsmedel i biståndet -- oavsett omländerna är intressanta som handelsländer ellerinte. Det måste vara förutsägbart vad anserom kränkningar av de mänskliga rättigheterna i deländer som vi har ett samarbete med.Jag tycker dock att det kan finnas skäl att på någotsätt ha kanaler i . Det kan ge oss möjlighet attkomma i kontakt med MR-organisationerna. Precissom vill jag understryka vikten avatt vi har kontakter med dem och stöder dem påolika sätt. Vi får ändå en viss kunskap genom detta.Jag vill inte på något sätt försvara vårabiståndsinsatser av detta skäl; jag skall villigtmedge att jag inte är särskilt stolt över dem. Mendet är viktigt att vi har ''tillgång'' till , somannars är ett ganska slutet land. MR-organisationerna där behöver allt vårt stöd.Anf. 39 ()replik:Herr talman! Trots att jag snart skall upp italarstolen för att hålla mitt anförande tycker jag attdet finns anledning att svara direkt på den frågasom ställde till mig om det är såatt vi har ändrat uppfattning i abortfrågan.Jag kan säga ett klart nej; det har vi inte gjort. Vihar samma ståndpunkt i detta betänkande som vihade i det tidigare betänkandet, där också deformuleringar som står på s. 28 i detta betänkandebehandlades.Där står det klart och tydligt: ''Utskottet anfördesenast i betänkandet 1993/94:UU3 vikten av attmänniskor måste ha tillgång till en kvalitativtfullgod service för reproduktiv hälsa, inkl.familjeplanering och rätt till säker och legal abort.En reservation lämnades av kds. Vidare anfördeutskottet att det är viktigt att informera omskadeverkningar av osäkra och illegalaabortmetoder och det angelägna i att tillgodosebehovet av preventivmedel. ''Detta ställer vi upp på, med den reservationen.Men det står också att utskottet vidhåller dennauppfattning, och där borde det ha stått ''inklusiveden reservation som kds avlämnade'' för att detskulle ha blivit fullt tydligt. Det håller jag medViola Furubjelke om.Anf. 40 () replik:Herr talman! Detta klargörande var välgörande.Det var det som jag saknade -- att också kdsvidhåller sin uppfattning. Det kunde lika gärna hafunnits en likalydande reservation från kds till dettabetänkande.På sätt och vis beklagar jag naturligtvis detta. Vihade gärna sett att kds hade varit med i kampen förkvinnornas rätt till säker och legal abort också idetta avseende. Men har klarspråk, så nu vet kammaren hur det är.Anf. 41 ():Herr talman! Det är med tillfredsställelse vi kankonstatera att enigheten i utrikesutskottet trots alltär stor när det gäller synen på den nuvaranderegeringens insatser och förmåga att verka för attnormerna och principerna beträffande demänskliga rättigheterna ständigt utvecklas ochförbättras och att påtala vikten av att existeranderegler efterlevs. Tyvärr är enigheten inte lika storbland världens länder när det gäller efterlevnadenav de folkrättsliga reglerna, trots attratificeringarna av de internationella avtalen ökar.Amnesty Internationals rapporter visar attmänniskors grundläggande rättigheter fortfarandekränks och förnekas över allt i världen. Det gällerframför allt de medborgerliga och politiskarättigheterna, men även de ekonomiska, socialaoch kulturella rättigheterna. Vi behöver bara läsadagstidningarna för att konstatera att allvarligaövergrepp mot de mänskliga rättigheternaförekommer över hela världen i form avåsiktsförtryck, tortyr, försvinnanden, fängslandenutan rättegång och mord utförda avregeringsanknutna dödspatruller. Det finns bevisför att massmord har utförts av regeringsstyrkoroch att enskilda personer -- män, kvinnor ochbarn -- med berått mod har dödats av sina egnaregeringar.Människor dödas för sin religion, sin etniskatillhörighet eller för att de kritiserar den härskanderegimen. Mycket av det avsiktliga dödandet harskett och sker tyvärr fortfarande i länder där detpågår väpnade konflikter. Men ingen regering kani dag hävda att mänskliga rättigheter bara är ennationell fråga. Enligt har världensländer förpliktat sig att samarbeta när det gällerövergrepp mot de mänskliga rättigheterna.Säkerhetsrådets beslut att ingripa i stater där det pågrund av väpnade konflikter sker massivakränkningar av mänskliga rättigheter -- såsom nuhar skett i Bosnien, och -- är ettexempel på att världens länder nu är beredda attleva upp till sina åtaganden.Nyligen inrättades den internationella tribunalen iHaag, som bl.a. skall pröva och döma fall avkrigsförbrytelser i det . Det är ettannat exempel på att världens länder inte tolererargrymheter såsom etnisk resning, massövergreppmot kvinnor och barn, våld, tortyr och mord.Respekten för människovärdet och för folkrättenkräver att de illdåd som begås inte förblirostraffade.Beslutet i förraåret att inrätta en post som högkommissarie för demänskliga rättigheterna samt tillsättande avsärskilda rapportörer och speciella arbetsgrupperför att granska vissa slag av kränkningar oavsett ivilka länder de förekommer, bidrar också till attstärka den internationella vaksamheten inför grovaövergrepp mot de mänskliga rättigheterna.Herr talman! Det är viktigt att komma ihåg attrespekten för varje människas värde, åsikter ochrättigheter -- oavsett kön, ålder, ras och etnisktillhörighet -- har sin fasta grund i ett demokratisktstyrelsesätt och i rättssamhället. Att man kan hävdaoch utöva sina mänskliga rättigheter är en naturligdel i demokratins verksamhet och utveckling.Respekten för demokrati och mänskliga rättighetermåste ständigt hävdas och försvaras. Vårutrikespolitik måste inriktas på att stärka ochutveckla respekten för dessa. I utrikesutskottetsbetänkande redogörs också för pådrivanderoll och stora engagemang i dessa frågor i olikainternationella fora.Även i vår biståndspolitik skall stödet för mänskligarättigheter vara särskilt tydligt. Det har vimoderater poängterat . Arbetet fördemokrati och för mänskliga rättigheter utgör nuockså en viktig del i dialogen med vårabiståndsländer. Vid fördelningen av framtidabiståndsmedel kommer ländernas vilja och förmåganär det gäller agerandet för demokrati och respektför mänskliga rättigheter att spela en avgöranderoll.Det är en glädjande utveckling i riktning motdemokrati och ökad respekt för de grundläggandemänskliga fri- och rättigheterna som vi under desenaste åren har upplevt i ,i delar av och i . kanvi konstatera att det finns omkring 4 000etniska samhällen spridda i länder över helavärlden. Avgörande för en framtida fredligutveckling är hur dessa minoriteter erkänns ochskyddas i de olika ländernas konstitutioner. Sverigeoch övriga demokratiska länder har ett stort ansvarnär det gäller att hjälpa de nya, framväxandedemokratierna att utarbeta nya konstitutioner däräven minoriteternas rättigheter beaktas och skrivsin.Mot bakgrund av de etniska problemen i vissaeuropeiska länder har minoritetsfrågorna också fåttökad uppmärksamhet inom ramen förEuroparådets arbete. har t.ex.tillsatt en särskild kommission för granskning avminoritetsfrågor. Även inom ramen för deneuropeiska säkerhetskonferensen harminoritetsfrågorna uppmärksammats särskilt.Inrättandet av högkommissarien för nationellaminoriteter som skall fungera som en väckarklockanär minoritetsrelaterade problem hotar attuvecklas till konflikter är ett bevis på detta. Ettfortsatt svenskt stöd till olika internationella,regionala och nationella organisationersverksamheter för att sprida kännedom ommänskliga rättigheter och stöd till friståendeenskilda organisationer som bevakar regeringarnasuppträdande och praktiskt bistår politiskt förföljdamed bl.a. rättshjälp är mycket angeläget.Herr talman! Trots att 154 länder nu har anslutit sigtill får Amnesty Internationalhundratals rapporter om hur barn torteras, våldtasoch avrättas av polis och militär runt om i världenoch om makthavare som hämnas på politisktobekväma vuxna genom att skada deras barn.Dessa fruktansvärda övergrepp och brott mot demänskliga rättigheterna måste alltid påtalas ochfördömas. Barn får inte, enligt konventionen,diskrimineras eller utsättas för våld på grund av sitteller sina föräldrars ras, kön, etniska ursprung,handikapp m.m. Det känns därför bra att kunnakonstatera att inom ramen för FN:skonvention för de mänskliga rättigheterna har varitpådrivande när det gällt att förmå världens länderatt skriva på och därmedförbinda sig att följa dess principer. Att kontrolleraatt så verkligen sker är en stor och viktig uppgift förvärldssamfundet. har också på olika sättstött den kommitté som övervakar de ratificerandestaternas efterlevnad av konventionen.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan iutrikesutskottets betänkande.Anf. 42 ():Herr talman! Jag tänker i mitt inlägg koncentreramig på östtimoresernas och västsahariernassituation. Frågan om båda dessa folkgruppersframtid är att betrakta som oavslutade kolonialaproblem. Båda dessa folk behöver internationelltstöd och påtryckningar för att deras framtid skallkunna avgöras i fria demokratiska val. Bådeösttimoreserna och västsaharierna lever underockupation, vilket har sagts här tidigare. Bristen påmänskliga rättigheter är omfattande.Först till situationen för östtimoreserna. Det krävsverkligen starka internationella påtryckningar föratt få att respektera de mänskligarättigheterna, såväl i som på detockuperade Östtimor.Det krävs också starka internationellapåtryckningar för att samtalen om Östtimorsframtid under FN:s ledning skall leda fram till atttimoreserna skall få avgöra sin egen framtid i enfolkomröstning, något som har stått bakomunder lång tid.Situationen vad gäller mänskliga rättigheter iIndonesien och på är klartotillfredsställande. Värst är situationen på detocuperade och i provinserna ochIrian Jaya.På är befolkningen fortfarande totaltkontrollerad. Godtyckliga arresteringar sker.Personer arresteras och fängslas på politiskagrunder. Jag har kommit hem från ,där jag träffade representanter från derasutrikesdepartement och utrikesutskott, men ocksånågra av de studenter som var med omockupationen av de svenska och finskaambassaderna . Det framkom nyauppgifter om arresteringar, misshandel och tortyr.Jag fick en lista på över tio namn på studenter, somnu arresterats och torterats. Dessa ungdomar hadedeltagit vid demonstrationen i Dili ochöverlevt. Över 200 andra studenter och ungdomardödades i samband med demonstrationen ellersnarare slaktades på kyrkogården och efteråt påsjukhusen. De överlevande studenterna har nuarresterats inför den senaste FN-förhandlingsomgången i mellanIndonesien och . De skulle nämligenförhindras att demonstrera sitt motstånd påÖsttimor mot den indonesiska ockupationen isamband med samtalen. Det var inte tänkt attomvärlden skulle få veta att motståndet motockupationen starkt lever vidare på ön.Det är viktigt att nyheter om dessa arresteringaroch den tortyr dessa pojkar har utsatts för nåromvärlden. Det är viktigt att dessa nyheter nårledamöter i denna kammare, så att vi slipper lyssnapå sagor om att arresteringar nu upphört påÖsttimor, så att vi slipper lyssna till förslag om u-krediter till eller om återupptagande avvapenexport till med argumenteringenatt situationen blivit så mycket bättre där.Situationen vad gäller mänskliga rättigheter iIndonesien och på är oacceptabel.Förutom försvinnanden, godtyckliga arresteringar,misshandel och tortyr som fortsätter, ärrättssäkerheten undermålig.Andra exempel på den oacceptabla situationen äratt det också är förbjudet att bilda nya partier ellerfackförbund. Pressen måste leva under självcensur.Även ett enigt utskott betonar detta samt attdödsstraffet inte är avskaffat.Det finns visserligen vissa ljuspunkter i Indonesiensagerande. Dit hör beslutet att tillsätta en nationellkommission för de mänskliga rättigheterna, i syfteatt undervisa myndighetspersoner på området förde mänskliga rättigheterna. Dessutom har denindonesiska regeringen inbjudit den speciellerapportören om summariska och godtyckligarättigheterna att besöka under dettaår. Detta är positivt.Men har inte ratificerat 1966 årskonventioner om de mänskliga rättigheterna. OchIndonesiens första rapport till barnkommitten ingerstark oro på grund av det stora antalet reservationersom gjort i samband med ratificeringenav barnkonventionen.Nu krävs att klara förbättringar sker vad gällermänskliga rättigheter i och på Östtimor.Zanana Gusmao måste friges. Alla politiska fångarbör släppas genom allmän amnesti.Tidigare indonesiska löften omtrupptillbakadragande på måsteomgående infrias. När vi var där fick vihöra att det skulle ske alldeles , menfortfarande har ingenting hänt. Löftena måsteinfrias för att något förtroende alls för uttalandenfrån indonesiska myndigheter skall kunna finnas.Herr talman! har ockuperatÖsttimor, och frågan om Västsaharassjälvständighet har varit på FN:s dagordning i över25 år.Från svensk sida betraktar vi också frågan omVästsaharas framtid som ett oavslutat kolonialtproblem, där områdets framtid måste avgöras ienlighet med befolkningens fritt uttaladeönskemål.År 1991 godkände FN:s säkerhetsrådgeneralsekreterarens plan för att lösa konfliktenom territoriet. I enlighet med denna plan inrättadesen observatörsstyrka . Styrkan skulle haansvaret för att det eldupphör som trädde i kraftden respekterades. Men FN-styrkan har haft svårt att etablera sig i området.Styrkans uppgifter har inskränkt sig tillövervakning av vapenvilan.