prot · GI0928 · 1994-11-23 00:00:00 — kommer att inom EU aktivtarbeta för demokratisering, öppenhet och offentligheti hela EU-systemet. Vi kommer att tillsammans medandra progressiva krafter arbeta för attMaastrichtfördraget omarbetas och för att ointressetför massarbetslösheten bryts. Kampen för rätten tillarbete, social och ekonomisk rättvisa och en bra miljömåste ställas i centrum.Det är nödvändigt med en snabb breddning ochöppning av EU för att bryta byggandet av en rikvästeuropeisk fästning. De länder i somsjälva i demokratisk ordning väljer att ansluta sig skallfå göra det . Vi kräver också EU:s öppenhetmot den övriga världen. Unionens protektionistiskakaraktär och tullmurar måste raseras.Vår huvudinriktning är att motarbeta EU:sstormaktsambitioner för att i stället försöka bygga uppett samarbete med alla länder, med frågorsom arbete, jämlikhet, ekonomisk och internationellrättvisa i centrum.En ny regeringskonferens väntar inom EU år1996. Då kommer med all sannolikhet avgörandefrågor som gemensamt försvar, genomförandet av dengemensamma valutan och minskat inflytande för desmå medlemsländerna att behandlas. Om det vid denregeringskonferensen fattas beslut som medförytterligare inskränkningar av beslutanderättmåste vi få en ny folkomröstning.Fru talman! Nej-sidan förlorade omröstningen.Men vi på nej-sidan är en stark minoritet, somomfattar av svenska folket. Vi är av LO-medlemmarna. Vi är glesbygdens ochlåginkomsttagarnas folk. Vi utgör en mycket tydligmajoritet av ungdomen, dvs. framtidens invånare ivårt land. Vi kommer att fortsätta försvara våraintressen både här i och i EU-samarbetet.(Applåder)Anf. 6 ():Fru talman! Radiolyssnare och alla ni som sitterhär i kammaren! Folkomröstningen är över. Ja-sidanvann.När jag gick ut från nej-sidans valvaka tänkte jagatt nu möter jag nog festande människor och tutandebilar; det är nog en jublande folkfest. Men så var detinte. Det var tyst, tomt och öde. Det enda jag såg vartre överförfriskade unga män i strikta kostymer somdrack . De skrålade något om att det härbara var början - vad de nu menade med det. De sågut som elaka nidteckningar av nyliberaler; ni harsäkert sett sådana bilder. I övrigt var det tyst och tomt;det var nästan öde i huvudstad. Vart togglädjen vägen?En god vän till mig som är EU-motståndareberättade att han i vallokalen ändå röstade ja. Hanskulle sätta om sina lån och var rädd för hotet om höjdränta, något som skulle tvinga honom från hus ochhem. Med kniven på strupen röstade han ja. Hoten varsofistikerade - inget blod. Det var mycket mersofistikerat.Det blev ingen folkfest. Visserligen blevaktieägarna rikare den 14november, men säg den glädje som varar ,särskilt gäller det när vi lever i en panikekonomi därhotet om marknadens hämnd utgör den moderna ochsofistikerade maktapparaten - nästan krigsapparaten.I den grundlag som vi skall underställas som EU:smedlemmar har vi fått ett nytt bud: frihet för kapital.Det känns litet märkligt att detta nyliberala slagordplötsligt blivit grundlag. Men tiden kanske är sådan.Ibland känns det som att man måste påminna om attsamhället är till för människor av kött och blod, inteför pengar.Men pengar styr. De styr också folkomröstningar.Därför kräver de gröna att regeringentillsätter en kommission för att granska hur mycketpengar ja-sidan förfogade över och hur mycket - ellersnarare hur litet - nej-sidan förfogade över. Det kanvara bra att ha som underlag inför nästafolkomröstning - en sådan behöver vi kanske.Det mandat som politikerna fick från svenskafolket var att föra landet in i unionen, men inte attansluta till en valutaunion eller ett militärtförsvar; så fördes debatten från ja-sidan. För varjenytt steg i denna riktning som tas kräver Miljöpartieten ny folkomröstning. Därmed är det sagt att EU-frågan inte alls är överstökad, tvärtom.Det är nu andra fasen börjar, andra fasen avkampen. Det är nu vi skall se till att alla de löften somgavs verkligen hålls. Det är nu vi skall granska omuppmaningar som "lita på mig" var värda någontilltro. Men självklart skall vi också se framåt och taansvar både här och i EU med vår röst iparlamentet.Här hemma kan vi ta ansvar genom att på allvar tadel i arbetet för att finansiera medlemsavgiften tillEU. Vi har tagit det ansvaret. Och jag är förvånadöver att de borgerliga partierna - som var såengagerade före folkomröstningen - , när det gälleratt betala vad man ställt till, är väldigt tysta. Manuppträder märkbart likt ganska traditionellamissnöjespartier. Det är inte på det sättet vi kan lösavare sig ekonomiska eller ekologiska problem.Vi i tänker ta vårt ansvar för attminska budgetunderskott och statsskuld. Samarbetetunderlättas om regeringen tar sitt ansvar när det gälleratt komma till rätta med miljöproblemen och deverkligt stora frågorna.För handlar det alltså nu om att göradet bästa möjliga av situationen. Vår utgångspunkt äratt vi ställer upp i valet till . Vi tänkernaturligtvis, som enda svenska parti, arbeta i dengröna parlamentarikergruppen. Målet är bl.a. attdemokratisera EU, klart definiera - men ävenreducera - de områden där överstatliga beslut kanaccepteras och stoppa alla planer på uppbyggnaden aven ny stormakt. Vi arbetar alltså enligt detgemensamma program som de gröna i hela Europahar antagit.Här hemma avser vi att se till att offentlighet ochdemokrati upprätthålls, att inte förvandlastill en lam anka och att riksdagsledamöterna inteförvandlas till en lobbygrupp.Det innebär bl.a.:- att måste besluta om svenskförhandlingsposition i EU,- att skall inhämta yttrande frånrespektive fackutskott och- att alla handlingar som kommer till från EU skall jämställas med svenskahandlingar och underställas svenskoffentlighetslagstiftning.Det är så vi tolkar löften som flera av ja-sidansföreträdare gav före folkomröstningen.När jag gick hem från valvakan slog mig en tankedär jag gick förbi de där tre som gapade på gatorna:Det var den närande delen av landet som röstade nej.Där vattenkraften, skogen, malmen, turismen och vårexportindustri ligger röstade man nej, i det som kallasperiferi, dvs. av vårt land. Det känns bra att hastått på den närande delens sida i folkomröstningen.Men inte bara det: Det känns rätt - ja, jag ärfaktiskt stolt över det - att stå på samma sida sommajoriteten av låginkomsttagarna, majoriteten avkvinnorna och majoriteten av ungdomarna. Jag undrarom man kan känna samma stolthet över att stå påandra sidan.Jag tror att det vi nu har upplevt kan bli början påframväxten av ett nytt politiskt landskap, och då kandet alltså komma något gott ur något ont.Hemlösheten och besvikelsen är stor hos många.Finns det i besvikelsen också viljan att arbeta för ettekologiskt hållbart och socialt ansvarsfullt samhälle -där människan och demokratin betyder mer änpengarna och den otyglade marknaden - då är manvälkommen till Miljöpartiet.Kampen för deltagande, demokrati,människovärde och miljö har bara börjat. (Applåder)I detta anförande instämde ,, , ,, , Per , , , ,, , , , och (alla mp).Anf. 7 ():Fru talman! Det måste vara självklart att Sverigesom medlem av EU ser som en av sina främstauppgifter att främja och stärka demokratin inomgemenskapen och verka för att svenskafolket kan leva med, påverka och hålla sig informerat.Jag tror att detta är en målsättning som vi alla, hur viän röstade i frågan, kan vara ense om.Demokratin handlar självfallet också om att visarespekt, förståelse och ärlig vilja att ta till sig ochvärdera varandras åsikter och ståndpunkter. Jag ärövertygad om att vi i vår stabila demokrati klarar avdetta. Vi hyser också full respekt för olikaställningstaganden, och jag tror att vi ärligt kanerkänna att vi under meningsutbyten och debatter hartagit intryck av varandra, lärt av varandra, från bådasidor.Det känns skönt, fru talman, att svenska folket togEU-valet så seriöst att man inte kunde hitta mer än treskrålande personer på eftervalresultatets tillkännagivande.Ganska ofta gör vi, en aning självtillräckligt,gällande att vi i och har ensamhällsmodell som nära nog är unik och enbartberömvärd. Det är naturligt att det finns vissaskillnader i kultur och tradition, i seder och brukmellan länder och faktiskt också mellan regioner.Men visst kan vi vara överens om att det nere på våreuropeiska kontinent finns mycket för oss att anknytatill och hämta impulser från.I sammanhanget kan jag inte låta bli att retorisktställa frågan, om någon tror att hade varitsäkrare, mer fredsfrämjande eller mer solidarisktinriktat om levt kvar i sin mer eller mindreartificiella nationalstatsindelning bakom tullmurar ochgränsbommar. Människosynen, att varje individ ärunik och har ett okränkbart värde, respekten för varjemedborgares integritet och för de universellamänskliga fri- och rättigheterna har vi tillsammansmed övriga . Och jag tror att det ärtillsammans vi kan stärka denna demokratins grund iEuropa, men också i en värld där kampen för fri- ochrättigheter måste vara ständig.Fru talman! Det var uppmuntrande att ta del avhur välkomnade ja. såg mandär större möjligheter att själv komma med igemenskapen.Ingen har undgått resonemangen om att Europabygger murar mot tredje världen. Det finns ingenanledning att annat än beklaga att EU ännu intekommit längre i sina frihandelssträvanden. Jag troremellertid att , som i sin biståndspolitik och isitt utvecklingsarbete visat progressivitet ochengagemang, kan förmå EU att mer ta sig an denabsolut ofrånkomliga uppgiften, att minska klyftornamellan i- och u-land.Vad kan det vara annat än en självklarhet att viskall vara med och besluta om det som angår oss ochfinnas med i den gemenskap som vi tillhör?I augusti 1992 var vi svenska kristdemokrater medom att anta ett program från EPP, iEuropa. Från EPP:s program är följande meningarhämtade:- Vi kristdemokrater, medlemmar av EPP,bekänner oss till varje människas okränkbara värde.Vi betraktar människan som historiens subjekt ochinte som dess objekt.- Präglade av de judisk-kristna värderingarna servi i varje människa en person, ett unikt mänskligtväsen.- Varje människa är beroende av gemenskapenmed andra. Hon kan delta i utformningen av samhälletsom fri, solidarisk och ansvarig person.Detta är alltså hämtat från de tre första satserna iprincipprogrammet - det principprogram som antagitsav kristdemokrater i EU, dvs. i , ,, , osv. och Sverige.Låt mig, fru talman, läsa upp ytterligare något urEPP:s principprogram:- För betyder solidaritet framförallt skydd för de svagaste i vårt samhälle och världen iövrigt.- Vördnad för skapelsen kräver ettansvarsmedvetet umgänge med biosfären och desslivsformer, vilka hör till mänsklighetensgemensamma arv och är oumbärliga för attmänniskorna skall kunna leva tillsammans och iframtiden.- Bärkraftig utveckling betyder speciellt attekonomins och miljöns krav försonas liksom attomsorgen om natur och miljö integreras i allaekonomiska, sociala och politiska beslut. Vi villengagera oss i detta så att de livsnödvändigaresurserna bevaras för kommande generationer.Fru talman! Det är vår förhoppning atttillsammans med övriga politiker och partier kunnakonkret främja dessa intentioner. (Applåder)Överläggningen var härmed avslutad.4 § Grundlagsändringar inför ett svensktmedlemskap i unionenFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1994/95:KU9 Grundlagsändringar inför ett svensktmedlemskap i unionen (vilandegrundlagsbeslut).Anf. 8 ():Fru talman! Folkomröstningens resultat innebär attSverige skall bli medlem i EU. Därför måste vårgrundlag ändras , och den enda möjligagrundlagsändringen är det föreliggande,vilande förslaget. Vi hade dock hellre sett en annanlösning.En anslutning till EU innebär omfattandeförändringar i vårt konstitutionella system. EU skiljersig från varje annat internationellt samarbete genomatt det är överstatligt. Beslut inom EU har därför oftadirekt rättsverkan i medlemsländerna. EU-rätt gårdessutom före nationell rätt, oavsett den nationellarättens konstitutionella valör. En EU-förordning, jat.o.m. ett rättsgrundande beslut av , kantränga undan varje motstridig svensk lag, även engrundlag.Enligt svensk författning skall all offentlig maktutgå från folket, varmed förstås dem som har rösträtt iSverige. skall vara folkets främstaföreträdare. Därför skall stifta lag. Men nukommer vi in i en ordning där lag kan fåvika för EU-lag. kommer vi in i en ordning där detpå de områden EU omfattar finns en högre lagstiftareän och där därmed på en växandemängd områden upphör att vara folkets främstaföreträdare.Vi underordnar nu en hyggligt väl fungerandedemokrati ett system som karakteriseras av ettdemokratiskt underskott. Det är ett system där påmånga områden de höga tjänstemännen ikommissionen har formella monopol, på initiativ tillbeslut. Det är ett system där regeringarna blirdelaktiga i själva lagstiftandet och där parlamentenriskerar att förminskas till rådgivande. Regeringen fårmakten att vara med och stifta lag men får inte mermakt eller inflytande över denna lagstiftning än ettlitet minoritetsparti har i riksdag, utom i defall då besluten kräver enhällighet.All offentlig makt utgår därmed inte längre frånfolket. Har beslutande EU-instanser en annan meningän folkmeningen är det EU:s mening som gäller. Denmakt som utgått från folket överförs nu på stora - ochväxande - områden till EU-organen. När riksdagensbeslutanderätt överförs till EU är det nämligenfolkets, väljarnas, möjlighet att påverka politiken viminskar. Så är EU uppbyggt. Folksuveräniteten i vårförfattning får vika för överstatliga beslut. Maktenförskjuts från väljarna och till regeringen,och från regeringen till de höga herrarna - och, förden delen, några damer - i Bryssel.Därför har vi bekämpat ett medlemskap i upphäver viktiga delar av dennationella självbestämmanderätten, som är engrundval för vår demokrati.Stora delar av de bestämmande skikten i vårt land- i näringslivet, i förvaltningen, i de stora partiernasledningar - har energiskt arbetat för ettmedlemskap. Trots de viktiga, starka och riktiga skälsom talade däremot visste vi att det fanns en risk förett ja i folkomröstningen.Så verkar makten i samhället: Ja- och nej-sidanhade inte lika resurser, vare sig ekonomiskt eller iinflytande. EU-anpassning genomfördes i förväg föratt markera EU-medlemskapet som någotofrånkomligt. EU-anhängare kunde utifrån sinamaktpositioner i näringsliv och samhälle utså både hotoch löften för den händelse det skulle bli ett ja. Ja-sidan hade till sitt förfogande mångfaldigt störreekonomiska resurser än nej-sidan. Medierna har haften kraftig övervikt för ja-material. Företag har haftintern ja-information till anställda och en systematiskpåverkan utan möjlighet för nej-sidan att argumenteraemot. Inte heller förelåg hela avtalstexten ochMaastrichtfördraget lätt tillgängliga för medborgarna.Den statliga informationen har dessutom i många fallbrustit i opartiskhet och gett vinklad information medskönmålningar om vår handlingsfrihet inom EU-systemet.Etablissemanget utnyttjade sina positioner ochlyckades vinna en majoritet. Vi visste att dennamöjlighet förelåg. I grundlagsutredningen inför EU,där samtliga partier var representerade, var samtligapartier utom och överensom att skriva in automatiska överhöghet.Det var vi som slog larm om inskrivandet av dennaautomatiska överhöghet, dennaplattläggningsparagraf, som skulle göra det svårare atthävda våra nationella intressen och ståndpunkter inomEU. Vi gjorde det därför att vi ville se en bättremöjlighet att hävda våra nationella intressen och vårdemokrati, om den möjlighet skulle slå in som vivisste fanns att det skulle bli ett ja i folkomröstningen.Utredningens förslag övergavs också snabbt, och allaja-partier tvingades byta fot, åtminstone formellt, ochnärma sig vår ståndpunkt.Men den konstruktion som valts skiljer sig i sakbara delvis från plattläggningsparagrafens ståndpunkt.Vi övergår nu från den gamla s.k. EG-paragraf sominfördes , att beslutanderätt kan överlämnastill mellanstatlig organisation i begränsad omfattning,till en ny lydelse där beslutanderätt i obegränsadomfattning faktiskt kan överlåtas till EU, om besluteninte strider mot de mänskliga rättigheterna i deneuropeiska konventionen och om beslutet bakom sigsamlar tre fjärdedels majoritet; då kan beslutet fattasvid ett tillfälle. Annars kan det fattas i ordning somföreslås bli grundlagsstiftande.Vi övergår därmed faktiskt också från ett systemmed en regeringsform som väl skildrat de reellagrunderna för vårt statsskick till ett system där denverkliga makten - EU-makten - inte markeras mer änindirekt. Vid sidan av grundlagsbeslutet har det redanbeslutats om en lag om hur , den EU-rättsom skall vara giltig i landet oavsett vad vår egen rättsäger, kommer att meddelas oss.Vi hade velat se en lösning där vi skulle hapreciserat området som de områden som inte skullevara överlåtbara till EU - bl.a. rätten tilloffentlighetsprincipen, egen valuta, egensäkerhetspolitik, kommunalt självstyre och riksdagenssärställning som folkets främsta företrädare. Dettaskulle ha gett oss en regeringsform som i varje fallbättre hade kunnat vara en grundval för en motmakttill Brysselmakten, eller åtminstone en bättre grundför att hävda vår suveränitet. Vi är fortfarande av denövertygelsen att det hade varit det bästa.Fru talman! Rimligt lika förutsättningar förmotstående sidor eller alternativ i enfolkomröstningskampanj är ett villkor för folketsförtroende för folkomröstningsinstitutet.De motstående sidorna har fört envalkamp med mycket skilda förutsättningar. Menoaktat detta: Folkomröstningens resultat skall följasoch respekteras.Ett EU-medlemskap kräver grundlagsändring. Enmajoritet av de röstande i folkomröstningen har sagtatt vi nu skall gå in i EU. Trots att vi alltså starktogillar det vilande förslaget till grundlagsändring ochhar ett alternativ, måste vi nu godta det. Det finns intenågon annan möjlighet. Jag yrkar därför inget annatän att folkomröstningens resultat skall följas. Det blirett bifall till det vilande grundlagsförslaget, även omdetta bifall yrkas med tungt hjärta och emot minegentliga övertygelse.Anf. 9 ():Fru talman! inleder vi en process medgrundlagsändringar, maktöverlåtelser och en mängdnya unionslagar som praktiskt taget automatisktkommer att bli svenska.Vi skall också reglera förhållandet mellanriksdagen och regeringen i den nya situationen. Redanhar det kommit förslag som innebär att riksdagenförvandlas till rådgivare och remissinstans i stället föratt vara beslutande. Är det verkligen så illa attsvenska inte vill ha makt, inte vill vara medoch besluta om utvecklingen inom EU och framtiden?De beslut som vi fattar under de närmaste veckornakommer att bli normgivande och avgörande för långtid.Processen inleds med dagens grundlagsändring.Jag anser att det är en dålig början. Vi borde hapreciserat vilka befogenheter vi överlåter till -alternativt, som här var inne på,åtminstone ha preciserat det som vi inte överlåter, detsom vi anser att vi inte kan acceptera att unionen taröver - i stället för det generella beslut som vi nufattar.Vi som agerat på nej-sidan har förloratfolkomröstningen och suveränitet, den härgången. Vi har förlorat den viktiga första ronden. Menja-sägarnas seger har skett under mycket speciellavillkor. Det gäller det avtal som regeringen förhandlatfram, och det har skett efter en debatt där alla storasvåra och övergripande frågor skjutits på framtiden.Praktiskt taget alla ja-sidans företrädare har hävdat attden gemensamma valutan, den gemensammaförsvarspolitiken, det gemensamma försvaret ochöverstatligheten när det gäller utrikespolitiken, denekonomiska politiken och andra områden var någotsom folket inte behövde ta ställning . Det är frågorsom kommer och som inte har medfolkomröstningen att göra.Vi har förlorat folkomröstningen och Sverigessuveränitet, den här gången. Men det mandat som ja-partierna fått från svenska folket är inte in . Detgäller endast under mycket speciella förutsättningar.Mandatet innebär att riksdag ävenfortsättningsvis skall ha en avgörande och självständigställning i viktiga frågor.Vi kommer att ha ett veto i utrikespolitiken, sadePierre . Det är som beslutar om vi skallgå med i valutaunionen, sade ochAnne . Den gemensamma försvarspolitiken ären senare fråga, sade . Jag kan göralistan längre - ja, betydligt längre.Mandatet ger inte ja-partierna rätten att överlåtanya områden till en överstatlig union utan att dedärmed bryter mot den överenskommelse, det avtalsom folkomröstningen måste anses utgöra. är dettänkt att vi skall ta det första och avgörande beslutetpå vägen mot ett medlemskap i . Vi skall röja väggenom att såga bort det uttryckliga förbud somSveriges grundlag stadgar mot att överlåta svenskafolkets rätt att styra sig självt till en överstatligorganisation, där lagar fattas som gäller direkt för allasvenska medborgare.Vi har förlorat folkomröstningen och Sverigessuveränitet, den här gången, så vi får acceptera att detmåste bli så. Men det mandat som folket gett innefattar inte nya maktöverlåtelser. Detgäller bara det EU som finns , det EU som vi harröstat om. Nya överlåtelser kräver nyafolkomröstningar. Grundlagsändringen borde därförha stannat vid de ändringar som behövs för att Sverigeskall gå in som medlem. Men majoriteten vill gå ettsteg längre. Ni vill kraftigt underlätta även nyaöverlåtelser. Det är naturligtvis ingen tillfällighet. Denmajoritet som har tagit fram det här förslaget tänkersig att nästa steg i unionsprocessen skall ske utan attfolket skall kunna säga sitt i frågan vare sig ifolkomröstning eller i val till . Varför vill ja-sägarna annars göra det ännu lättare att flytta ännumera makt till ? Varför vill ni annars ha engaranti för att vi som vill värna folkstyret inte skallkunna hindra er?Somliga i denna kammare mår ganska dåligt i dag.Somliga på ja-sidan tycks faktiskt känna ångest överatt man med maktmedel har tryckt på svenska folketett ja som egentligen inte önskades. Det var inte medglädje jag röstade jag, sade bl.a. såg jag en stort uppslagen artikelfrån . Där stod det att vill ändragrundlagen för att se till att det inte blir möjligt attflytta ännu mera makt till . Det här var väl etttecken på eftertankens kranka blekhet. skalldock samma centerparti tillsammans med andra ja-partier rösta fram en grundlagsändring som skaparhelt nya möjligheter att just flytta ännu mera makt tillunionen.I dag skall ett nytt kärnkraftsprogram startas föratt vi skall kunna avveckla det längre fram.Nåja.Vi har förlorat folkomröstningen och Sverigessuveränitet, den här gången. Vi kan inte hindra er. Vihar nämligen också gett ett löfte. Men vi kan intestödja ett förslag som går långt utöver det mandat somsvenska folket överlämnat. de grönakommer därför att avstå från att delta i omröstningen.(Applåder)Anf. 10 ():Fru talman! Det vilande grundlagsförslag som vistrax skall besluta om gör det möjligt för attbli medlem i EU. Det gör det också möjligt för oss attvara medlem i EU. Detta är en viktig sak att påpeka,och det är ett påpekande som har följt med ända frånGrundlagsutredningen och genomhela processen. Det är inte bara fråga om att gå med iEU, utan det är också fråga om att kunna delta isamarbetet på samma sätt som andra länder som ärmed kan delta och att bidra konstruktivt till denfortsatta europeiska processen.Anslutningen till EU möjliggörs naturligtvisytterst av folkomröstningen. Men när inträdet,anslutningen, väl ägt rum förändras förutsättningarnaför vår egen EU-politik. gäller det attaktivt delta - inte för att i varje läge bromsa det somandra kan tänkas föreslå, utan för att tillsammans medandra finna lösningar som bidrar till det gemensammamålet för Europasamarbetet: att fördjupagemenskapen mellan demokratier.EU-medlemskap innebär ju att medlemsländernasbeslutsrätt på vissa områden utövas gemensamt.