prot · GH09113 · 1994-05-30 00:00:00 — Man ser attglesbygdskommuner och de kommuner somuppvisar problem inte favoriseras i den totalapolitiken. I första hand favoriserasstorstadskommunerna. Det hänger främst ihopmed skattepolitikens utveckling. I rapporten finnsockså intressanta analyser av vilka olika effekterdetta kommer att få när det gäller att klara avunderskottet i statsfinanserna.Regionalpolitiken är viktig, både den stora och denlilla. Därför tycker jag att man skulle ha tagit ettsamlat grepp och haft en bred beredning. Jag harvarit mycket kritisk mot beredningen. Det har viframfört i vår motion. I betänkandet frånarbetsmarknadsutskottet noteras litet ironiskt attjag, som representant för , avträddefrån referensgruppen för förberedelser för denregionalpolitiska propositionen. Det gjorde jag islutfasen, efter att ha suttit påkafferepssammanträden, ostrukturerade,osammanhängande, där det lästes upp disparatarapporter och disparata remissvar utan någonhelhetstäckning, utan någon diskussion omavregleringen av offentlig sektor, utan någondiskussion om energipolitik och miljöpolitik, sombetyder så mycket, utan någon diskussion omoffentlig sektor. Det var en utomordentligtoambitiös, nästan förnedrande behandling, som jagtycker att jag var med om. Men det är möjligt attdet är praxis i ,. Det skulle förklara något av denkvalitet som propositionerna som kommer frånarbetsmarknadsdepartementet brukar ha.Den stora regionalpolitiken handlar om statensekonomiska politik. Den handlar om skatter ochavgifter, om transfereringar till kommunerna.Självfallet är den offentliga sektorn, kommuneroch landsting, och dess förmåga att biträdamedborgarna när de är sjuka, arbetslösa osv. Det gäller också att upprätthållaen god skolgång. Det är väl känt att Vänsterpartietär utomordentligt kritiskt till den politik som harbedrivits inom denna sektor av den borgerligaregeringen.Det är också viktigt att se på sektorspolitiken,såsom järnvägspolitik, trafikpolitik ochutbildningspolitik. Även där har vi ofta haftalternativa förslag och riktat stark krikik motregeringen. Allra mest vill jag nog föra framkritiska synpunkter när det gäller den praktiskttaget uteblivna näringspolitiken i av i dagunder den moderate ministern lade ner VT-delegationen. Det finns ingainitiativ på träindustrins område kring förädlingosv. På punkt efter punkt saknas initiativ, därsamhällets resurser kunde hjälpa näringslivet attlyfta till ett mer modernt och marknadsinriktatproduktsortiment, med intresse för energi- ochmiljöomställning.Energi- och miljöpolitiken har gått i stå, menar jag.Vi tar inte vara på biobränslet som vi skulle kunna.I många utredningar talas om att vi här skullekunna hämta både 50 och 60, kanske uppemot 80TWh. Men det kräver skattepolitiska insatser ochsärskilda investeringsbidrag till fabriker somframställer bränsle på olika sätt.Det är ständiga klagomål påriskkapitalförsörjningen ute i regionerna, oftavälmotiverade. Men vi har ju och , sägerman. Ja, det har vi. Men vi saknar riskkapital somkan gå in på lokal bas och utveckla näringslivet, därman verkligen känner företag, produktmöjligheteroch marknad. I några fall tror jag att vi är överensom detta. Norrlandsfonden har fått ett slagslösning, men inte alls den vi ville ha. Vi menar attdet var riktigt att utveckla den och att få medGävleborg, men det var fel att göra det med ett sålitet medeltillskott som blir fallet. Vi ochSocialdemokraterna har föreslagit väsentligt störresatsningar.När det gäller stödformerna i regionalpolitiken, omvi nu går in på den mindre regionalpolitiken, finnsdet i Socialdemokraternas motion en serie förslagsom jag tror att många hade varit intresserade av.De rimmar ganska väl med inte fullt så utveckladeförslag som finns hos oss. Det är förslag om att draner på generella, passiva, traditionella bidragsåsom nedsättning av sociala avgifter och att få frammera lokalt präglade utvecklingsinsatser, därlänsstyrelser och kommuner i samspel spelar enmycket stor roll. Det kräver också flexibilitet. Manmåste kunna anpassa åtgärderna efter varje företagoch varje insats. Men tack vare att vi inte fick sittai någon riktig beredning och ha någon riktigdiskussion, kom vi aldrig till skott och vi kom aldrigfram till någon samsyn på dessa områden. Jag troratt det var till skada för alla. Det hade funnitsmöjligheter att hitta lösningar. Det är jag övertygadom.I några fall finns det ett samförstånd. Jag tror attalla är överens om vikten att modernisera data- ochtelenät, av distansundervisning, av att utvecklamöjligheter för distansarbete och av att glesbygds-och landsbygdsutvecklingen skall ske med lokalmobilisering. Jag tror att man helt enkelt är klaröver att man måste ha ett underifrånperspektiv ochlokal mobilisering ute i bygderna och ute i landet.Man kan inte sitta och vänta på att gåvorna skallkomma från eller från Stockholm.Jag tror att vi är helt överens om att det krävssamlade grepp. Man måste kräva strategier,länsprogram och kommunprogram som rimmarmed varandra och drar åt samma håll. Jag tror attdecentralisering är avgörande. Det finns mångaandra sådana områden. Vi har i många årmotionerat om kvinnornas roll, och jag tycker att vitill stor del har fått ett genomslag för vårt synsättden här gången. Det skall jag uppmärksamma. Detär något som inte minst harfört fram med stor kraft.Är regeringens politik en förnyelsepolitik på dethär området eller inte? Det är litet blandat. Jagtycker att det är positivt med en serie avkvinnosatsningar. Jag tycker att det är positivt betonar ett underifrånperspektiv och satsar påbyutvecklingsgrupper. Vi har velat gå litet längreoch ge ytterligare litet stimulanspengar tillbyutvecklingsgrupperna, men det förslaget haravslagits i betänkandet.Vi tycker att det ligger någonting bra i att maninriktar sig på att utveckla näringsliv och företagsnarare än att passivt ge bidrag, men regeringenkommer inte så långt på den vägen. De nedsattasocialavgifterna i stödområdena ligger på den nivåde ligger. Vi motionerade om att börja ennedtrappning, men vi har inte fått något stöd.Det regeringen gör är att tillfälligt ta pengar frånarbetsmarknadspolitiken, där pengar så väl behövs,och satsa dem på småföretagarstöd runt om ilandet. Man kan säga att det försvagar denregionalpolitiska profilen i politiken.Jag är inte helt negativ till förslagen. Vi har ocksåsagt att vi kan vara med på delar av dessa åtgärderom de får en vettig finansiering. Men vi kan intevara med om att dra ned denarbetsmarknadspolitiska budgeten. Vi kräver merpengar för att göra mer ambitiösa insatser för dearbetslösa. Det hade funnits pengar på andrakonton. Vi har anvisat några exempel på var manhade kunnat ta en del av dessa pengar. En annandel av pengarna hade man inte behövt flytta. Inomarbetsmarknadspolitik och inom finns det goda möjligheter att satsa påkompetenslyft för de mindre företagen. Men jagtycker att en del av förslagen kan vara rimliga.Jag skall nämna några av våra förslag. Vi harföreslagit att satsas påforskningstjänster och på forskningskapacitet vidde mindre och medelstora högskolorna. Dettaskulle vara av yttersta betydelse för utsattaregioner. Det vet , men han hängerinte med särskilt långt i det resonemanget. Han förett resonemang, men det slutar med att någratycker att det är viktigt att ha forskningsresurseroch andra att det kan vara farligt, och så blir detingenting. Där har ett konkretförslag som jag yrkar bifall till.Vi menar att vi måste få stopp på den sanslösaavreglering som pågår och som drabbarglesbygden. Det gäller Posten, vägar ochVattenfall. Det gäller på många olika områden.Man måste ta det mycket försiktigare. Man måstese upp med de regionala effekterna. Vi har redansett väldigt starka negativa effekter avavregleringen.Om man nu skulle satsa på småföretagarutvecklingi stort skulle man också rikta in sig på särskiltutsatta områden. Det var för oss en kombination.Vi har en lång argumentation som gällerBergslagen. Bergslagen faller under sex län, ärsvårt att administrera, har en gammalindustristruktur, högt ohälsotal, hög arbetslöshetosv. Där skulle det göras en gemensam satsning avden typ som Norrlandsfonden har utvecklat, ellervarianter av den. Man skulle satsa 200 miljonerkronor för att förnya näringslivet ochinfrastrukturen. Bergslagen borde inte vara ettkrisområde med tanke på den goda kompetens, dengoda historia och den goda kultur som finns iområdet.På samma sätt har vi föreslagit en riktad satsning påFyrstadsområdet kring och ,där det har varit en mycket kraftigindustriomställning. Det handlar framför allt ombilindustri nu på slutet. hade ocksåett mer offensivt och ambitiöst förslag när det gällerNorrlandsfonden.Vi har föreslagit en differentiering avbensinskatten. Vi förutsätter inte att man sänkerskatten i Norrlandslänen och håller kvar den på dengamla nivån i övrigt, utan vi menar att man underen process där man av miljö- och trafikskäl höjerbensinskatten ser till att göra en differentiering såatt man inte belastar glesbygden mer än man måstegöra. Glesbygden skall kunna gå fri från denhöjningen. Bilen spelar så stor roll där än så längeeftersom det finns problem med kollektivtrafiken.Vi har föreslagit en serie åtgärder som handlar omenergibeskattning. Det är av yttersta vikt förskogslänen och glesbygden att vi får snurr påbiobränslepolitiken. Det kräver en rejälskatteväxling, och för en sådan har vi inte vunnitnågot gehör. Vi har menat att det är en av deviktigaste politiska åtgärderna. Den skulle bådegynna uppkomsten av jobb och miljön iglesbygden.Vi har föreslagit att en vattenkraftsavgift skall tasut. Vi har tagit upp den frågan många gånger.Förslaget avslås. I en reservation frånsocialdemokraterna skrivs det att frågan är viktig,men vi vänsterpartister har faktiskt ett yrkande omatt regeringen skall återkomma med ett förslag omvattenkraftsavgift. Detta skall ske för att vinsternafrån tillgångarna i skogslänen -- framför alltNorrland -- skall återföras dit förnäringslivsutveckling och utveckling avinfrastruktur, utbildning, osv.När det gäller landsbygdsåtgärderna har vi lagtfram en serie förslag. Vi har hämtat en del avförslagen från idéskrifterom olika lokala initiativ. Det gäller ungdom,kvinnor, fritid, barn och att man skall kunna fåtillgång till byutvecklingspengar för sinorganisation. Det gäller kanske inga stora belopp --30---- men vi tror att det hadevarit ett mycket bra stöd för lokala mobiliserandeåtgärder.Vi har föreslagit i särskiltavräknat länsanslag till storstäderna. Det skulleriktas mot de invandrartäta områdena, där det finnsmycket stora problem både med jobb och av socialnatur. Som regionalpolitiken nu är definierad fallerkanske inte storstäderna under denna, men därfinns verkliga värfärdsproblem som är regionaltdefinierade och som borde gå att komma åt.Vi står mycket frågande inför det som står skrivet ipropositionen om forskningsverksamheten och omatt man vill inrätta en professur i . Vi villlägga pengarna på ERU. Vi menar att man skallkraftsamla. När ERU finns i och har fåttförtroende skall också ERU kunna lägga utforskningsresurserna. Om det är någon högskolasom skall få merparterna av resurserna borde detvara med säte i samma sätt vill vi favoriseraGlesbygdsmyndigheten. Om vi nu skall ha enmyndighet med det hemska namnet -- en statligverksamhet som håller ihop och stimulerarglesbygdspolitiken -- får vi se till att satsa på den.Det för mig in på frågan om de olika aktörerna. Närdet finns pengar poppar det upp många som vill hapengarna -- många tiggarskålar. Det gör det alltidnär det gäller bistånd. Jag har sett det ibiståndssvängen i . Det gäller inteminst svenska organisationer, och kanskeuniversitet och forskare -- vad vet jag? Den rivalitetsom finns mellan folkrörelserådet Hela Sverigeskall leva och en del andra aktörer är inte av nyttaför den svenska politiken. Den kan måhändadäremot vara nyttig för vissa glesbygdsbetonadepartier.När det gäller de har vi sagtatt vi är beredda att ge ungefär hälften tillsmåföretagsutveckling rent generellt. Det skullefinansieras över B 2-anslaget innevarandebudgetår, där det finns pengar över. Över detanslaget har vi finansierat ROT-anslag och annat.Vi menar att 100--redan hadekunnat utnyttjas för samma ändamål över de anslagsom finns inom AMS och när det gällerkompetenshöjande åtgärder. Vi menar attytterligare 200--250 miljoner hade kunnat satsasdirekt in i stödområdet för att utveckla näringslivetoch inte bara passivt ge stöd. Det skulle helst ske ikombination med våra insatser i Fyrstadsområdetoch Bergslagen och just för att skapa en ny andaoch en ny utveckling i dessa områden.Slutligen, fru talman, vill jag säga att man med storvåldsamhet överdriver EU:s betydelse förregionalpolitiken. EU ger oss i själva verketproblem genom de komplicerade reglerna vadbeträffar målområde 6 och andra områden. De göratt vi för att förverkliga additionalitetsprincipenmåste binda pengar där vi kanske inte vill bindadem. Det är åtminstone mycket oklart . Jagförutser att vi får mycket stora problem med attbevara den regionalpolitiska profilen i isamband med en EU-anslutning.Jag menar dessutom att de kostnader som åsamkasstatsbudgeten kommer att ytterligare försämraläget för den offentliga sektorn, vilket mångfaldigarproblemen i de områden som verkligen harproblem.Även här vill jag åberopa den NUTEK-rapportsom kom . Den är väldigt tydlig närman skriver att dessa EU-pengar, som motsvararungefär per invånare i stödområde, ärsmåpotatis i jämförelse med de pengar som ges iform av statsbudgetens regionala effekter. Jag villskriva under på detta väldigt starkt. Jag beklagar attdet inte fanns utrymme för en diskussion av dessautomordentligt viktiga strukturella frågor i enberedning eller utredning.Jag har redan läst upp mina yrkanden. Jag villavslutningsvis säga att regionalpolitiken behöver enrejäl förnyelse. Det finns inslag i propositionen somleder till viss förnyelse. Men är det allramesta ogjort. Det är en stor nackdel att den politiksom ligger utanför den lilla regionalpolitiken underden borgerliga regeringen till sin verkan starktförsämrar läget för utsatta regioner.Anf. 4 (nyd)replik:Fru talman! Jag kan inte låta bli att kommenteravad sade om mitt anförande. Hansade: Regionalpolitik är förkastlig överallt utom iGävleborgs län.Jag beklagar att inte lyssnade,men han kanske var fullt upptagen med att se överalla sina yrkanden, som inte direkt spararkammarens tid, snarare tvärtom. Vänstern stöderförslaget om att skall ingå iNorrlandsfondens verksamhetsområde, men förännu mer ofinansierade medel, nämligenytterligare 200 miljoner. Snacka om populism!Jag vill påtala för att hela utskottetinklusive Vänstern ville ha in iNorrlandsfondens verksamhetsområde. Den endaskillnaden var 200 miljoner, dvs. 500 miljoner eller300 miljoner.Eftersom vi talar om att vi måste sparapengar därför att ekonomi är i total kris,anser Ny demokrati naturligtvis att det skall anslås300 miljoner.Anf. 5 HANS () replik:Fru talman! Jag syftade inte alls påNorrlandsfonden, . Vi iVänsterpartiet hade litet mer ambitiösa förslag förNorrland och för . Vi har ocksåfinansierat dem, i det här fallet med reserverademedel i enlighet med den socialdemokratiskamotionen. En finansieringskälla som föreslås, mensom inte går igenom, är vattenkraftsavgift.Det jag syftade på var , vilket jag ocksåsade. Jag menar att det inte finns en kommun elleren församlingssnutt i , där har sin hemvist, som inte åker in i ett ellerannat av de särskilda stödområden som finns. Detär nästan löjligt. Vi har ett femtiotal sådanapropåer, och det finns ingen annan som sysslat medsitt hemlän på detta sätt.Det finns inte någon anledning att lyfta in i stort settvarenda hemkommun i stödområde 1, stödområde2 eller i tillfälligt stödområde om man inte har ensamlad bedömning om kommunerna i stort. Det ärdetta jag kallar för urartad populism, om det nufinns någon annan.Anf. 6 (nyd)replik:Fru talman! Det är märkligt att Hans Anderssonanklagar mig för att vara populistisk. Jag talar omatt vi måste ta vårt ansvar och spara pengar överhela fältet. Han försöker vinkla det och talar enbartom län.Vad är det enligt för skillnadmellan mitt sätt att vara populist och hans? Ärskillnaden bara graden, dvs. pengar, är vi i så fallbägge lika goda populister.Anf. 7 HANS () replik:Fru talman! Jag vet inte hur det är med graden ochpengarna. Det jag talar om är att regionalpolitikenkan bedrivas som en politik för utsatta regioner ochge dem möjligheter att utvecklas. Vi iVänsterpartiet har lagt fram en serie förslag av dentypen.Regionalpolitik kan också vara hembygdens dag,där jag yrkar på allting som gäller min kommun.Jag skulle i så fall yrkat på allting som gäller mittlän och , kanske , ellerAvesta. Det finns många förslag från . Dethar inte jag gjort.Jag kallar det för populism när man utanreservationer slänger fram vartenda förslag somgynnar hemlänet. Det kan säkert gå ut ilokalpressen, men det är inte god regionalpolitik.Det var detta jag syftade på.Anf. 8 ():Fru talman! Den här propositionen är ingenhöjdare, sade . Jag säger som enav debattörerna i Aktuellt Special i TV i går, närman debatterade bok: Har vi lästsamma bok? Utanför detta hus har dennaproposition mötts med både intresse och glädje.Det överordnade målet för regionalpolitiken skallvara att öka den enskildes möjligheter att frittkunna välja arbete och bostadsort. Det uppnår mangenom att regionalpolitiken bidrar till att utvecklalivskraftiga regioner i alla delar av landet.Regionalpolitiken skall också medverka till en merlikvärdig ekonomisk, social och kulturell standardför landets olika delar. För att få en önskvärdregional utveckling, en ökad ekonomisk tillväxt ihela landet och en jämn fördelning av välfärden,måste en rad politikområden utformas och inriktaspå så sätt att de är förenliga med målet förregionalpolitiken. Regeringen har därför utfärdatdirektiv till samtliga kommittéer och utredningar attredovisa regionala konsekvenser av sina förslag.Glädjande nog finns i denna propositionkvinnofrågor som aldrig i enregionalpolitisk proposition. betonas attregionalpolitiken måste utformas utifrån ettkönsperspektiv och utifrån kunskapen att kvinnoroch män är olika och därmed har olika behov ochförutsättningar. Det är därför viktigt att antaletkvinnor i beslutande och handläggande funktionerökar.Tora har på ett intresseväckande sättbeskrivit vad ett kvinnoperspektiv är i sin skrift,utgiven av , Den andrasidan av myntet -- om regionalpolitikens enögdhet.Hon undrar varför männen måste utgöra norm. Ärdet inte möjligt att låta kvinnorna själva formuleravad de eftersträvar?Varför inte respektera kvinnornas sätt att se pålivet, värdera deras arbetsinsats lika högt sommännens och acceptera olikheterna mellan könen?Tora menar att det måste till radikalaförändringar om kvinnorna skall vilja bo i de småorterna och i glesbygden, förändringar som har sinarötter i kvinnors egen kultur.I denna proposition finns verktygen för enregionalpolitik ur ett kvinnoperspektiv. Kvinnanhar blivit ett subjekt i regionalpolitiken. Det var påtiden, efter det att hon fick rösträtt.Det föreslås att länsstyrelserna i sittutvecklingsarbete särskilt skall prioritera insatserför kvinnor. Bl.a. skall de avsätta resurser för attmedverka till att regionala resurscentrum bildas.NUTEK skall i samarbete medGlesbygdsmyndigheten ta ansvar för att ettnationellt resurscentrum för kvinnor bildas.Erfarenheterna från Kvinnokraft skall ligga tillgrund för det arbetet.Kvinnor från hela landsbygd och glesbygdfår chansen till ett riksomfattandeerfarenhetsutbyte och en gemensamkunskapsuppbyggnad. Centrumet skall initiera nyforskning ur ett kvinnoperspektiv och bevakakvinnors rättigheter och möjligheter. Dettanationella centrum är inte betjänt av att det byggsupp en byråkrati runt det. Det skall mera vara somett nav i ett nätverk av alla regionalautvecklingscentrum.Det är nu viktigt att alla kvinnor i nätverk ochkvinnogrupper runt om i landet träffas och länsvisformar strategier för sina regionala resurscentrum.Länsstyrelserna måste också medverka aktivt ochavsätta de resurser som behövs förkvinnoverksamheten. Dessa centrum måste växafram utan detaljreglering och i former somöverensstämmer med kvinnors sätt att arbeta. Manmåste lyssna på synpunkter som kommer nerifrån.Propositionen andas också en stor uppskattning avkvinnorna, som gått i spetsen för detlokala utvecklingsarbetet. Det är många gångertufft att gå i spetsen för utvecklingsarbete. Menkvinnor kan, det har visats bl.a. på den i gåravslutade mässan i propositionen poängteras att vid analyser ochprogramarbeten skall särskilt beaktas kvinnorsbehov av t.ex. kompetenshöjande insatser. Vidutformning av den lokala livsmiljön krävs analysoch kunskap om såväl kvinnors som mäns behov.För landsbygdsutvecklingen måste särskilduppmärksamhet ägnas åt ungdomars och kvinnorssituation. Det är viktigt med åtgärder för att främjakvinnligt företagande.Existerande företagsstöd skall förändras så att depassar kvinnor. Ett särskilt mikrostöd föreslås --av stödunderlaget, högst , ett mindrekrångligt förfaringssätt. Det är särskilt avsett förkvinnor med motiveringen att kvinnor ofta börjar iliten skala. Det här går Socialdemokraterna emot.Georg nämnde över huvud taget intekvinnorna i sitt anförande. Jag yrkar bifall tillhemställan i AU:s betänkande 13, förutom i mom.82 där jag yrkar bifall till reservation 30.Reservation 30 behandlar det andra nytänkandet ipropositionen. För en extraordinär kraftsamling påregional utveckling och tillväxt föreslås attlänsstyrelserna nästa budgetår får disponera 800miljoner kronor av tidigare föreslagnaarbetsmarknadspolitiska medel.Regeringens förslag om regionala åtgärder förutveckling och tillväxt finansierade medarbetsmarknadspolitiska medel är enligt minuppfattning resultatet av en nyorientering som tarsikte på kombinationen av regionalpolitiska,arbetsmarknadspolitiska och näringspolitiskaaspekter. Det är därför logiskt att finansiera dessainsatser med arbetsmarknadspolitiska medel.Det måste vara mycket positivt att det blir möjligtatt stödjanäringslivsutveckling och företagsförnyelse ävenutanför stödområdena, i syfte att lösainomregionala balansproblem. De 800 miljonernabör fördelas med utgångspunkt från bådearbetslöshetssituationen och den regionalaproblembilden. Just nu pågår ett omfattande ochengagerat förberedelsearbete vid länsstyrelsernamed att tillsammans med olika lokala och regionalaaktörer ta fram en rad projekt. Dessa projektkännetecknas av att det kan påbörjas snabbt och skapa flera tusen arbetstillfällenpå den ordinarie arbetsmarknaden.Flera av projekten tar sikte på att höjakompetensen inom småföretagen runt om i landet.Satsningarna gäller bl.a. export, marknadsföring,produktutveckling och produktionsteknik.För regioner som fått vidkännasomfattande omstruktureringar av äldre industri,t.ex. Bergslagen och , bör det också på dettasätt vara möjligt att genom kompetenshöjandeinsatser stimulera och stärka en växandenyföretagsamhet. Det är viktigt att man vidfördelningen av föreslagna medel drar nytta av denutvecklingspotential som olika regioners mångasmåföretag gör för att skapa flera riktiga arbetenoch därmed minska arbetslösheten. Ett sätt attnyttja kvalificerad arbetskraft kan vara att låtaföretag engagera arbetslösa ingenjörer ochtekniker för att identifiera ännu ej fullt utveckladeprodukter och om möjligt arbeta fram produkternaoch använda dem i det egna företaget eller lotsadem vidare till produktutvecklare.Regeringen räknar med att de sammantagnainsatserna bör medverka till att skapa över 4 000nya arbetstillfällen. Det säger till och gör många människor ute i landetbesvikna.Laila säger att hon inte tror påregionala stödsystem och skopar ut . SomExpressen har visat med sin artikelserie misslyckassatsningarna ibland -- konstigt vore det väl annars. Iallt företagande förekommer det att satsningar intelyckas. Om statens stöd bara skulle gå tillgaranterat lyckade projekt kan man starktifrågasätta behovet av stödet. Stödet är till för skall få till stånd utveckling som annars inteskulle komma till stånd.