prot · GH0978 · 1994-03-23 00:00:00 — 8 (s)Votering:174 för utskottet130 för res.45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:73 m, 27 fp, 24 c, 25 kds, 23 nyd, 2För res. :117 s, 11 v, 2Frånvarande:21 s, 7 m, 6 fp, 7 c, 1 kds, 3 vMom. 21 (resebidragen m.m.)1. utskottet2. 9 (m, fp, c, kds)Votering:155 för utskottet149 för res.45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:117 s, 1 fp, 23 nyd, 11 v, 3För res. :73 m, 26 fp, 24 c, 25 kds, 1Frånvarande:21 s, 7 m, 6 fp, 7 c, 1 kds, 3 vMom. 22 (inriktningen av ungdomspraktiken)1. utskottet2. 10 (s)Votering:174 för utskottet130 för res.45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:73 m, 27 fp, 24 c, 25 kds, 23 nyd, 2För res. :117 s, 11 v, 2Frånvarande:21 s, 7 m, 6 fp, 7 c, 1 kds, 3 vMom. 23 (avskaffande av finansieringsbidraget vidungdomspraktik)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:291 för utskottet12 för men.46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:116 s, 73 m, 27 fp, 24 c, 25 kds, 23 nyd, 3För men. :1 s, 11 vFrånvarande:21 s, 7 m, 6 fp, 7 c, 1 kds, 3 v, 1Mom. 24 (befrielse från finansieringsbidrag vidungdomspraktik)1. utskottet2. 11 (s)3. res. 12 (nyd)Förberedande votering:122 för res. 1124 för res. 12157 avstod46 frånvarandeKammaren biträdde res. 11.Huvudvotering:161 för utskottet119 för res. 1124 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:73 m, 27 fp, 24 c, 25 kds, 11 v, 1För res. 11:117 s, 2Avstod:23 nyd, 1Frånvarande:21 s, 7 m, 6 fp, 7 c, 1 kds, 3 vMom. 26 (ungdomsintroduktion)1. utskottet2. 14 (s)Votering:174 för utskottet130 för res. 1445 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:73 m, 27 fp, 24 c, 25 kds, 23 nyd, 2För res. 14:117 s, 11 v, 2Frånvarande:21 s, 7 m, 6 fp, 7 c, 1 kds, 3 vMom. 27 (ungdomsprojekt)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:292 för utskottet12 för men.45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:117 s, 73 m, 27 fp, 24 c, 25 kds, 23 nyd, 3För men. :11 v, 1Frånvarande:21 s, 7 m, 6 fp, 7 c, 1 kds, 3 vMom. 32 (utbildningsvikariatens omfattning)1. utskottet2. 17 (s)Votering:173 för utskottet129 för res. 1747 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:73 m, 26 fp, 24 c, 25 kds, 23 nyd, 2För res. 17:116 s, 11 v, 2Frånvarande:22 s, 7 m, 7 fp, 7 c, 1 kds, 3 vMom. 34 (volymen av beredskapsarbete ochrekryteringsstöd)1. utskottet2. 18 (s)Votering:152 för utskottet130 för res. 1822 avstod45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:73 m, 27 fp, 24 c, 25 kds, 1 nyd, 2För res. 18:117 s, 11 v, 2Avstod:22 nydFrånvarande:21 s, 7 m, 6 fp, 7 c, 1 kds, 3 vMom. 35 (statsbidragens omfattning vidberedskapsarbete)1. utskottet2. 20 (s)Votering:173 för utskottet131 för res. 2045 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:73 m, 27 fp, 24 c, 25 kds, 23 nyd, 1För res. 20:117 s, 11 v, 3Frånvarande:21 s, 7 m, 6 fp, 7 c, 1 kds, 3 vMom. 38 (sysselsättning och den offentliga sektorn)1. utskottet2. 21 (s)3. res. 22 (nyd)Förberedande votering:131 för res. 2124 för res. 22148 avstod46 frånvarandeKammaren biträdde res. 21.Huvudvotering:149 för utskottet130 för res. 2124 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:73 m, 27 fp, 23 c, 25 kds, 1För res. 21:117 s, 11 v, 2Avstod:23 nyd, 1Frånvarande:21 s, 7 m, 6 fp, 8 c, 1 kds, 3 vMom. 42 (praktik för invandrare)1. utskottet2. 25 (m, fp, c, kds)Votering:145 för utskottet159 för res. 2545 frånvarandeKammaren biföll res. 25.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:117 s, 1 m, 1 kds, 23 nyd, 3För res. 25:72 m, 27 fp, 24 c, 24 kds, 11 v, 1Frånvarande:21 s, 7 m, 6 fp, 7 c, 1 kds, 3 vMom. 43 (invandrarna och arbetsmarknaden)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:293 för utskottet11 för men.45 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:117 s, 73 m, 27 fp, 24 c, 25 kds, 23 nyd, 4För men. :11 vFrånvarande:21 s, 7 m, 6 fp, 7 c, 1 kds, 3 vMom. 45 (nya arbetsmarknadspolitiska åtgärder)1. utskottet2. 27 (nyd)Votering:280 för utskottet24 för res. 2745 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:117 s, 73 m, 27 fp, 24 c, 25 kds, 11 v, 3För res. 27:23 nyd, 1Frånvarande:21 s, 7 m, 6 fp, 7 c, 1 kds, 3 vMom. 47 (det generella anställningsstödet, GAS)1. utskottet2. 29 (nyd)Votering:280 för utskottet24 för res. 2945 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:117 s, 73 m, 27 fp, 24 c, 25 kds, 11 v, 3För res. 29:23 nyd, 1Frånvarande:21 s, 7 m, 6 fp, 7 c, 1 kds, 3 vMom. 50 (innehållande av 1 )1. utskottet2. 30 (m, fp, c, kds)Votering:132 för utskottet148 för res. 3023 avstod46 frånvarandeKammaren biföll res. 30.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:117 s, 1 kds, 1 nyd, 11 v, 2För res. 30:73 m, 27 fp, 24 c, 23 kds, 1Avstod:22 nyd, 1Frånvarande:21 s, 7 m, 6 fp, 7 c, 2 kds, 3 vJerzy () anmälde att han avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Mom. 51 (medelsanvisning tillarbetsmarknadspolitiska åtgärder)1. utskottet2. 31 (s)3. res. 32 (nyd)4. men. i motsvarande del (v)Förberedande votering 1:24 för res. 3213 för men.267 avstod45 frånvarandeKammaren biträdde res 32.Förberedande votering 2:132 för res. 3124 för res. 32148 avstod45 frånvarandeKammaren biträdde res. 31.Huvudvotering:149 för utskottet130 för res. 3124 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:72 m, 27 fp, 24 c, 25 kds, 1För res. 31:117 s, 11 v, 2Avstod:23 nyd, 1Frånvarande:21 s, 8 m, 6 fp, 7 c, 1 kds, 3 vÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av tredje vice talmannen medgavkammaren att arbetsmarknadsutskottetsbetänkande AU12, AU14 och kulturutskottetsbetänkande KrU18 fick avgöras i ett sammanhangefter avslutad debatt.5 § betänkande1993/94:AU12 Arbetslivspolitik (prop. 1993/94:100delvis).Anf. 82 ():Herr talman! Det område vi nu behandlar i dettabetänkande och i denna debatt handlar om anslagtill , ,yrkesinriktad rehabilitering, särskilda åtgärder förarbetshandikappade, ochArbetslivscentrum.I de åtgärdsinriktade verksamheterna -- ,lönebidrag, och -- offentligt skyddatarbete -- var över 79 000 personer i åtgärd ellersysselsättning . För de flesta av deberörda finns egentligen inga alternativ till annatarbete i vårt allt kostnadseffektivare näringsliv.Det är då av största vikt att rehabiliteringsarbetetute i näringsliv och företag bedrivs så attutslagningen kan minimeras. På detta områdespelar företagshälsovård och det aktivarehabiliteringsarbetet i samarbete medförsäkringskassorna en utomordentligt viktig roll.Här har vi anledning att framföra kritik motregeringens proposition och utskottets majoritet.För de berördas skull, de som finns iverksamheterna och sysselsätts där, är detemellertid viktigt att vi är i allt väsentligt överensom de anslag och åtgärder som behövs.I budgetpropositionen uttalas oro för den högaarbetslöshetens påverkan på kraven på arbetetsinnehåll och arbetsmiljöarbetet. Utskottetkonstaterar dock att några förändringar för attutveckla arbetet på området inte förs fram avregeringen och arbetsmarknadsministern.Herr talman! Självfallet är den höga arbetslöshetenpå många olika sätt av den allra största betydelseför utvecklingen på det område vi nu behandlar,särskilt för möjligheterna för arbetshandikappadeatt få jobb. Vi har vid behandlingen av föregåendebetänkande om arbetsmarknadspolitiken framförtkritik mot regeringens passivitet inför utvecklingeni stort på arbetsmarknaden.De åtgärder som satts in för att hålla den öppnaarbetslösheten nere bland friska, unga och vuxna,som trots sin hälsa inte kan få arbete i nuvarandearbetsmarknadsläge, påverkar självfalletmöjligheterna för de arbetshandikappade att ikonkurrens med dessa grupper finna platser för sittbegränsade arbetsutbud.Möjligheterna att med framgång ställa krav pårimliga arbetsvillkor och arbetsmiljöer begränsas.Oron för framtiden och för att framstå somobekväm håller tillbaka ocksårimliga krav som i ett annat läge skulle varasjälvklara.I förra veckan slog yrkesinspektionen larm omarbetsförhållandena på vissa avdelningar på Östrasjukhuset i . De arbetsförhållanden sompåtalades -- med överbeläggningar, som gör att manmåste fråga sig hur den vård blir som ges underdessa förhållanden -- pressar personalen tillbristningsgränsen såväl fysiskt som psykiskt.Jag påstår att det finns anledning att utgå ifrån, atti ett annat arbetsmarknadsläge skulle personalensjälv slagit larm och vägrat att finna sig i densituation som här har belysts. Men när alla vet attdet redan finns ett par tusen övertaliga anställda ikommunen, och inga andra alternativ finns påarbetsmarknaden, blir det tystnaden som råder.Personalen tiger, och kanske lider.Särskillt gäller detta för kvinnorna i den offentligasektorn, vilket med tydlighet visats i fallet Östrasjukhuset. Dess värre är det nog inte bara där somläget är pressat. En del av förklaringen till det högaövertidsuttaget, och att det varit och är möjligt attfå anställda att ställa upp i den utsträckning som vikunnat notera, kan nog sökas i samma orsaker.Man vill inte och kan inte säga nej. Den aktivarepolitik som vi föreslagit i andra sammanhang för attpressa tillbaka arbetslösheten skulle därför fåeffekter även på arbetslivsområdet.Nu är förhållandena inte lika över hela skalan. Denaktiva politik som den socialdemokratiskaregeringen inledde med inrättandet avArbetsmiljökommissionen -- och senareArbetsmiljöfonden och Arbetslivsfonden --åtgärderna för aktivare rehabilitering ochförstärkningen av , i en offensivför att stödja utvecklingen i arbetslivet med måletatt skapa det goda arbetet, har gett många positivaeffekter och resultat.Herr talman! Utvecklingen har vänt under dennuvarande regeringens mandatperiod. Det är intenog med att de mindre företagen, särskilt de påhemmamarknaden, pressas av lönsamhetsproblemoch att 45 000 av dessa har gått i konkurs sedan1990. Och det är inte nog med att arbetstagarnapressas av den höga arbetslösheten som en följddärav och den oro det skapat. Därutöver harlagstiftningsarbetet gått ut på attunderminera arbetstagarnas ställning i arbetslivet.Dit hör också åtgärder av olika slag som försvagatfackens möjligheter att arbeta, och dit hörförsvagningar i övrigt av arbetsrätten och ianställningsskyddet.Det stöd som hade lämnats för att bygga uppföretagshälsovården, och som hade gett godaresultat, togs bort utan att något annat sattes istället. De krav på lagstiftning som vi framförde haravvisats med motiveringen att parternasförhandlingar om avtal avvaktas.Herr talman! Ett svar på detta har lämnats avarbetsgivarna på den privata marknaden på dessaförhoppningar: De sade upp arbetsmiljöavtalet!Det är det svar som har lämnats av den parten påarbetsmarknaden, i förhoppningen att det skall bliett avtal även för företagshälsovården.Under tiden rustas en av de viktigaste resurserna påarbetslivsområdet ner. Avrustningen avföretagshälsovården är närmast synonym meddenna regerings engagemang i arbetslivspolitiken.Herr talman! Slutligen vill regeringen nu fåfullmakt att utan inblandning få beslutaom Arbetsmiljöfondens användning. Det föreslåsske genom att regleringen för fondens verksamhetskall utgå i lagen om socialavgifter. Fondensuppgifter kommer därefter endast att framgå avden av regeringen beslutade instruktionen förArbetsmiljöfondens verksamhet.Tydligen har inte det beslut som fattades underförra våren vid behandling avkompletteringspropositionen lämnat regeringennågon ro. Då föreslog regeringen som bekant attavgiften till Arbetsmiljöfonden skulle tas bort.Även då biträdde den borgerliga majoriteten iarbetsmarknadsutskottet förslaget. Men ibehandlingen i finansutskottet ändrades detta tillett avslag, vilket också blev beslut. Detvar en märklig situation där ledamöterna ifinansutskottet värnade mer om de viktigauppgifter på arbetslivsområdet somArbetsmiljöfonden har än vad de borgerligaledamöterna gjorde i arbetsmarknadsutskottet.Nu kommer regeringen tillbaka och vill få fullmaktatt själv besluta om fondens användning. Detinnebär att någon som helst säkrad finansiering intelängre skulle finnas för bl.a. de tusentals regionalaskyddsombud som är ett viktigt stöd för de mindreföretagens arbetsmiljöarbete och för arbetsledaresoch skyddsombudens grundutbildning.Det går i detta sammanhang inte att frigöra sig frånmisstanken att det förslag som regeringen nu vill attriksdagen skall anta sammanfaller med krav på att de regionalaskyddsombuden skall avskaffas. Får regeringenigenom det framlagda förslaget kan en sådanändring ske utan att den ens hörarbetsmarknadsutskottet och än mindre riksdagen.Jag ställer frågan direkt till utskottsmajoritetenstalesman: det detta som är avsikten? Vilkaandra skäl skulle i annat fall vara så starka attriksdagen skulle avhända sig rätten att kunnabesluta på detta viktiga område?De skäl som regeringen har framfört, att dettaskulle vara motiverat av behovet att moderniserafondens verksamhet, är annars inte trovärdiga.Med tanke på den hastighet som denna regeringskrider fram i när det gäller viktiga frågor som rörarbetslivspolitiken skulle det räcka gott att en sådanbeslutsmöjlighet fanns . Man kan jämföra med vad somhände med företagshälsovårdenMed nuvarande arbetsformer har juregeringen möjlighet att vända sig till oss vid minsttvå, om inte tre, tillfällen , då förändringarkan föreslås. Jag tänker på budgetpropositionen,kompletteringspropositionen -- och under senareår -- höstpropositionen om den ekonomiskapolitiken.Herr talman! Med det framförda yrkar jag bifall tillde socialdemokratiska reservationerna. I övrigtyrkar jag bifall till utskottets hemställan.Anf. 83 HANS ():Herr talman! Jag var i för någon veckasedan. Jag besökte ett av sjukhemmen på Hisingen.Jag kunde då lägga märke till att det där, liksom påmånga andra håll, har skett försämringar.Nu är de anställda schemalagda i ettmycket tungt arbete med våra åldringar och vårasjuka. Fortbildningsdagarna har avskaffats. De vartill för att personalens kompetens skulle förbättrasoch för att man skulle hitta alternativaarbetsmetoder som skulle göra arbetet lättare.Personalen var jäktad, och det fanns inte tillräckligtmånga anställda.Några dagar senare besökte jag i mitthemlän. Då kunde jag läsa ur ett föreläggande frånYrkesinspektionen. Där klagade man på detpsykosociala arbetsklimatet. Personalen varhetsad, och patienterna låg naturligtvis ikorridorerna.Ytterligare några dagar senare besökte jag ettstålverk i -- Erasteel heter det numera.Där var konflikten att många människor arbetadelånga övertidspass som Metall varsladeett antal medlemmar om uppsägning.Även när det gäller harYrkesinspektionen gått in med förelägganden ochklagat på situationen.Detta är mycket negativa exempel på hurarbetslivet har utvecklats under den borgerligaregeringens regi i arbetslöshetens . Detfinns också en del positiva exempel. Jag tänker påförsöken med arbetstidsförkortningar för att hittabättre organisatoriska lösningar och för att få ettlättsammare klimat på jobbet.Äldreomsorgen i är ett exempel. Det finnsockså exempel på tunga vårdavdelningar inomlandstinget i . Även inom länslandsting går man numera in brett och försökergöra organisatoriska och miljömässiga förändringari samband med att arbetstiden förkortas.Det är helt klart att diskussionen om det godaarbetet har fallit under den dåliga konjunktur ochden höga arbetslöshet som vi har. Att det har blivitså beror också på det ointresse och den passivitetsom råder från regeringens sida.Häromdagen fick jag det senaste numret avArbetarskyddsstyrelsens tidning kan man läsa att föreskriftsrätten hotas i deremisssvar som har kommit in. Det står:''Begränsa arbetarskyddsstyrelsens rätt attsjälvständigt utfärda regler för arbetsmiljön, ellerta bort den helt. Det föreslår en rad tungaorganisationer med kommunförbundet i spetsen. ''Tillsynschefen på , BertilRemaeus, säger:''Förslaget gäller rätten att utfärda föreskrifter,men det skulle också försvaga yrkesinspektionen. Ipraktiken innebär det ett grundskott mot helaarbetarskyddsverket. ''Detta kommer upp i samband medArbetarskyddsstyrelsens klagomål när det gällerden utomordentligt dåliga luften ochallergiproblemen i kommunernas skolor.Kommunerna säger att de inte har några pengar föratt lösa detta problem och att de inte kan ta sådanahär föreskrifter på allvar. Vi har alltså en direktkollision mellan den ekonomiska politik som i dagförs och skyddet av anställda och medborgare somvistas i offentliga lokaler.Det goda arbetets politik har faktiskt förfuskats.Den är ändå det allra viktigaste för människorna,konkurrenskraften och också ekonomi.Jag tillhörde dem som starkt kritiserade attArbetslivsfonden togs bort. Det var en majoritet avregeringspartier och socialdemokrater som dåtyckte att det var något slags strukturbeslut somskulle förbättra vår ekonomi. Jag menar precistvärtom. I och med att man berövarArbetslivsfonden förlorar manockså möjligheten att göra extra insatser för attförbättra arbetets organisation och miljö ochförhindra utslagning och därmedförtidspensionering med dryga strukturellakostnader för statskassan som följd.Därför vill jag peka på att harförsökt lägga fram några förslag som också har varitekonomiskt tunga -- som vi har finansierat -- somtar sikte på ett bättre arbetsliv. Vi har anslagit 1miljard kronor till en försöksverksamhet när detgäller arbetstidsförkortningar. Detta har vi gjort föratt arbetstidsförkortningarna skall bli spridda påolika branscher och olika produktiva avsnitt. På såsätt kan vi se vilka effekter det får sysselsättnings-,arbetsmiljö- och produktivitetsmässigt. Vi haranslagit pengar dels i form av en arbetsgivaravgift,dels i form av en vinstdelning för att ta reda på endel av de stora devalveringsvinster somuppkommer i dagens konjunkturläge och nästa år.Dessa skall avsättas till en framtidsfond som ävenden koncentrerar sig på arbetsorganisationen,arbetsmiljön och kompetensutvecklingen. Det ärjust en förändring på dessa områden som skullekunna leda till en förbättring av arbetslivet.Om detta skall ske måste det också finnas endelaktighet från löntagarnas sida. Det går hand ihand med våra krav på att de demokratiskarättigheterna skall försvaras och också förstärkas.Det hänger alltså ihop med de förslag som vi läggerfram på arbetsrättens område.Arbetslösheten har helt klart medfört att vi har fåttett sämre läge när det gäller utvecklingen inomarbetslivet. Jag tog upp exemplet medsjukhemmet. Omedelbartrasar man ner i ett sämre skiftschema, ochomedelbart försvinner fortbildningsdagarna ochkompetensutvecklingen.På samma sätt är det med rehabiliteringen. Detfinns stora problem sedanrehabiliteringsansvaret lades över påarbetsgivaren. Det framgick av den hearing somsocialförsäkringsutskottet ocharbetsmarknadsutskottet hade för sedan. Vihar i rad haft en oerhört stor volym avförtidspenisoneringar.Jag tycker mig se en nedgång och ett förfall inomföretagshälsovården. Det har vi diskuterat fleragånger tidigare. Det föreligger nu förslag imotioner, både från Socialdemokraterna ochVänsterpartiet. Vi måste stoppa nedgången. Vimåste stoppa förfallet. Allt färre arbetar medföretagshälsovård. Allt färre deltar i detförebyggande arbetet. Det hänger ihop med attstatsbidraget drogs in, med att det inte finns någraavtal och med en del annat som har medhusläkarsystem och sådant att göra.Vi måste komma ur den förlamning som vi nubefinner oss i. Vi måste återupprättaföretagshälsovården och det förebygganderehabiliteringsarbetet i ; har ju variten föregångsnation. Detta är ett krav frånfackföreningsrörelsen, från de anställda och frånoppositionen här i kammaren.Jag kan ansluta mig till Socialdemokraternasreservation nr 2 om den obligatoriskaföretagshälsovården, nr 4 om Arbetsmiljöfondensinriktning, som talade om, och nr 5om lönebidragsnivån och OSA.Vi har dessutom föreslagit en del mindreförbättringar -- det handlar inte om några storasaker -- för de arbetshandikappade. Det gäller depsykiskt handikappade. Deras möjligheter att fårehabilitering och komma in i arbetslivet måsteförstärkas. Det måste bli ett utökat antal platserinom . Vi har föreslagit en förbättring närdet gäller lönebidragsnivåerna -- kombinationen avlönebidrag och bidrag till arbetsbiträde -- på ett sättsom framgår av de motioner som vi har väckt.Därför vill jag också yrka bifall till minmeningsyttring vad gäller mom. 1, 3, 10, 15 och 25.Jag står naturligtvis bakom övriga punkter imeningsyttringen, men för att inte ta för mycket avkammarens tid undlåter jag att yrka bifall till dem.Anf. 84 ():Herr talman! Först vill jag säga ett par ord till StenÖstlund. Han frågade mig om Arbetslivsfondensinstruktion och varför fonden skall övergå frånriksdagens domvärjo till myndighets instruktion.Det är en fråga om förenkling ochavbyråkratisering. finns två styrande delar,riskdagen och sociallagstiftningen. Vi tycker att deträcker med en och följer därvid den borgerligaregeringens förslag. Vi litar på regeringen i dettastycke.Herr talman! Först vill jag yrka bifall till utskottetsförslag i samtliga moment i hemställanspunkterna ibetänkande AU12.I det följande vill jag kommentera några av defrågor som tas upp i betänkandet.I avsnittet om arbetslivspolitikens inriktning delarutskottets majoritet regeringens uppfatttning ibudgetpropositionen att det under de senaste årenhar uppnåtts positiva resultat i arbetsmiljöarbetetoch att det på många håll pågår ett intensivtförändringsarbete i både näringslivet ochförvaltningar överallt i vårt samhälle. En viktiggrund för dessa positiva förändringar är denreformering som företogs avarbetsmiljölagstiftningen . Det var dengången bred enighet i om deförändringarna.Vidare kan konstateras att i många, kanske deflesta, av de program som drivits genomArbetlivsfonden har viktiga förbättringaråstadkommits genom t.ex. ändradarbetsorganisation och införande avkvalitetssäkringssystem. En intressant iakttagelseman kan göra är att vid införande avkvalitetssäkringssystem har, i de allra flesta företag,både produktivitet och skadefrekvenser minskatsamtidigt som kvaliteten förbättrats. Detta framgårsärskilt dramtiskt om man studerar siffrorna hosbiltillverkarna, t.ex. och . I takt med attmonteringstiden för en bil har sjunkit har ocksåkvaliteten stigit i motsvarande grad. Det blirmindre fel , och det är ganskaremarkabelt.Med denna vetskap känns det underligt att läsa iden socialdemokratiska reservationen ''att denborgerliga regeringen förefaller sakna intresse föratt driva på förnyelsearbetet''.I avsnittet om företagshälsovård konstaterarregeringen att det ännu inte slutits avtal mellanarbetsmarknadens parter som täcker mer än vissadelar av arbetsmarknaden. Detta sägs ibudgetpropositionen.I flera motioner tas frågan upp, och det ställs kravpå en lagreglering av företagshälsovården.Regeringens linje har varit och är att ännu en tidinvänta att parterna kan komma överens genomkollektivavtal om hur företagshälsovården skallorganiseras. Utskottets majoritet delar regeringensuppfattning att den bästa vägen för att få en välfungerande, kostnadseffektiv, flexibel ochresursanpassad företagshälsovård är genom avtal.Herr talman! har det växt framåtgärder och system som underlättar förarbetshandikappade att komma ut påarbetsmarknaden. Vi har arbetsprövning,arbetsträning, hjälpmedel, lönebidrag och arbete iskyddade verkstäder.I ett flertal motioner tas olika aspekter upp på dearbetshandikappades möjligheter att arbeta och attfå ett arbete. De förslag som ges är oftavälmotiverade.