prot · GI0924 · 1994-11-17 00:00:00 — Den förra regeringen avskaffade justatens samordningsansvar när det gäller turismen, enav de viktigaste växande näringsgrenarna runt om ivärlden. Kommer den socialdemokratiska regeringenatt medverka till att staten får ett ansvar och en roll idessa sammanhang?Anf. 70 Näringsminister ():Fru talman! I anslutning till det pågående budget-beredningsarbetet, övervägs naturligtvis också statensroll när det gäller turismen. Det finns diverse instru-ment, och man kan diskutera om huruvida samord-ningen och arbetsfördelningen är den bästa, något somvi i regeringen överväger förutsätt-ningslöst.Man kan konstatera att det knappast i rådandestatsfinansiella läge är fråga om några nya stora sats-ningar, men vi hoppas att vi skall kunna uppnå bättreeffekter till lägre kostnader. Självfallet tar regeringenansvar också för denna fråga.Läs- och skrivsvårigheterAnf. 71 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till skolministerYlva . Det är känt att det finns många vuxnasom saknar fungerande läskunskap. Många elever tarsig också igenom de nio åren i utan atterhålla den läskunskap som de behöver för att fungerai sitt yrkesliv.Detta är den största segregation som vi har i sko-lan, en kunskapssegregation. Vad tänker skolministerYlva göra åt detta för att få en förändringtill stånd?Anf. 72 Statsrådet ():Fru talman! Problemet med läs- och skrivsvårig-heter är, precis som säger, ett stort ochomfattande problem; det har uppmärksammats alltmerunder de senaste åren.Den tidigare utbildningsutskott tog ini-tiativ till en särskild utfrågning om just dessa pro-blem. har uppdrag att särskilt initieraåtgärder när det gäller läs- och skrivsvårigheter. Manmåste nog göra den bedömningen att det behövs enmångfald av åtgärder. har debatten fastnat iatt man försökt finna ett enda sätt att komma till rättamed dessa problem. Men jag tror att det är viktigt attvi inte går i den fällan. Det finns säkert många olikasätt, eftersom det handlar om mycket olika individermed olika behov.Jag kommer att följa frågan för att övervägaeventuella ytterligare åtgärder.Anf. 73 ():Fru talman! Skulle skolminister vara beredd att tänka sig ett slags nät, sominnebär att eleverna under den första och andra års-kursen verkligen inte slipper igenom utan att skolangjort allt som står i dess makt när det gäller att åtgärdadessa problem?Jag känner mig litet bekymrad med tanke på dendiskussion som pågår om betygen, men det är inte denavgörande punkten. Det är ändå mycket viktigt attinformationen finns redan från början. Det skulle varaoerhört viktigt med ett slags nät som innebär att manser närmare på sådana här problem.Anf. 74 Statsrådet ():Fru talman! arbetar just nu med att tafram diagnostiskt material att användas i årsklass 2,särskilt med inriktning på läs- och skrivkunskaper,som ett hjälpmedel för lärarna i deras dagliga arbeteatt noga följa varje elevs kunskapsutveckling och attslå larm både till skolledningen för att omlokaliseraresurser, så att de elever som har de största behovenverkligen får sina behov tillgodosedda, och till hem-men, för att de skall få en god information om bar-nens utveckling i skolan.Kommunala skattehöjningarAnf. 75 ():Fru talman! kunde vi läsa i tidningenKommun-Aktuellt om den omfattande skattehöj-ningsvåg som sköljer över landet i kommuner ochlandsting och de skattehöjningar som beslutas dennamånad.Min fråga är närmast: Vad anser regeringen nu omomfattningen av de kommunala skattehöjningarna?Anf. 76 Utrikesminister ():Fru talman! Det är naturligt att regeringen intehälsar med någon större glädje att så många kommu-ner väljer att höja skatten. Det påverkar ju det totalaskatteuttaget, och så mycket utrymme för detta finnsinte. får vi vara klara över att många kom-muner verkligen har skäl att höja skatterna. Det är envälfärd som man vill bevara och inte se urholkad. Detskall man hålla dem räkning för.Anf. 77 ():Fru talman! I regeringens ekonomiska propositionstår angivet att kommunerna bör vara ytterst restrikti-va med kommunala skattehöjningar. Med tanke på attdet är kommuner som fått socialdemokratisktstyre som genomför de omfattande höjningarna är minfråga: Anser statsrådet att dessa kommuner följerregeringens riktlinje?Anf. 78 Utrikesminister ():Fru talman! Man måste ha stor restriktivitet vadgäller skattehöjningar över huvud taget, men såvälstaten som kommunerna måste i vissa sammanhangändå göra vissa skattehöjningar. Det skall vara så storåterhållsamhet som möjligt, men skattehöjningar ärinte helt uteslutna. Det finns en välfärd som vi behö-ver bevara.Skyddet för vittnenAnf. 79 ©:Fru talman! Jag vill ställa en fråga till justitiemi-nistern.Vi ser på TV och läser i tidningarna om en tillta-gande rädsla för att vittna och för att ställa någon tillansvar när man har varit utsatt för våld. Jag tycker attdet här är oerhört bekymmersamt. I andra länder harmaffiametoderna blivit så utbredda att samhället näs-tan går under, och man har oerhörda bekymmer. ISverige är det här, såvitt jag förstår, fortfarande ettlitet problem.Vad tänker regeringen göra för att se till att detproblemet blir hanterbart och minskar successivt ochför att med kraft ta tag i denna mycket skrämmandeutveckling?Anf. 80 Justitieminister ():Fru talman! Det är riktigt att vi i har varitförskonade , men inte helt. Det här varen av de frågor som jag tog initiativ i under den förrasocialdemokratiska regeringsperioden.I uppdraget till den dåvarande Våldskommissionenlåg att granska och komma med förslag till åtgärderför att ge ett ökat skydd till vittnen, målsägande ochandra, likartade personer, inte minst i samband medorganiserad brottslighet. Kommissionen fann då attproblemet ännu var av ganska litet slag, men det före-kom vissa specifika situationer. Det ledde till vissalagstiftningsåtgärder och till att polisen hade en bättreberedskap för att ge paketskydd, med teknisk appara-tur för att skydda personer och livvaktsskydd, samt del andra överväganden.I dag har situationen förvärrats jämfört med ,men jag vet att polisen arbetar intensivt med frågan.Det förekommer ett samarbete centralt på Rikspolis-styrelsen med de lokala polismyndigheter som ärnärmast berörda. De har situationen under kontroll.Dessutom vill jag lägga till att vi i EU-samarbetetredan har gått in i ett arbete som bl.a. tar fasta på dehär sakerna. Jag hoppas att vi får förebilder från deländer som har längre erfarenhet av problematiken.Narkotikapåverkade förareAnf. 81 ©:Fru talman! Jag har också en fråga till justitiemi-nistern.Det har kommit flera alarmerande rapporter om inte kan stoppa narkotikapåverkade trafikförare.Är justitieministern beredd att ta fram gränsvärdensom sätter stopp för användning av narkotika i trafi-ken?Anf. 82 Justitieminister ():Fru talman! Det är klart att man kan stoppa någonsom kör påverkad oberoende av vad han är påverkadav. När det gäller andra droger än alkohol är proble-met att kunna konstatera graden av påverkan. När detgäller alkohol har vi promillegränserna, och när detgäller andra droger måste det yttra sig på något annatsätt för att man skall kunna konstatera att föraren intekan framföra fordonet.Frågan har varit under beredning i någon form un-der mycket . Problemet är att det är så mångadroger vi talar om. Det är inte bara de illegala droger-na, narkotika, utan det är också mediciner. Vi måstekomma fram till en bättre kunskap om de här droger-nas inverkan, vid vilka nivåer de innebär en trafikfara.Först då kan vi fastställa motsvarigheter till promille-gränser i strafflagstiftningen. Vi kommer att göra detså fort vi har sakligt underlag för det.Oljeprospektering i SkagerrakAnf. 83 ©:Fru talman! Jag har en fråga till utrikesministern.Det finns långt framskridna planer i på attstarta oljeprospektering i , ganska nära densvenska territorialvattengränsen. Den här prospekte-ringen innebär stora miljöhot mot och motden svenska västkusten.Vilka initiativ ämnar utrikesministern vidta för attförmå norrmännen att komma på andra tankar ochavbryta den här planerade verksamheten?Anf. 84 Statsrådet ():Fru talman! Jag känner till den här frågan sedanoppositionstiden, och vi kommer att följa den mycketnoga också i regeringsställning. Självfallet är miljöas-pekterna mycket viktiga för . Som nordisksamarbetsminister avser jag också att följa frågan.Anf. 85 TALMANNEN:Jag ber då att få förklara veckans muntliga fråge-stund avslutad. Jag tackar regeringens ledamöter förderas medverkan.5 § Svar på interpellation 1994/95:11 om regio-nalpolitiken vid ett EU-medlemskapAnf. 86 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta dels för att fullt ut utnyttjade möjligheter som EU:s regionalpolitik innebär ochdärigenom stärka regionalpolitiken i , dels föratt se till att EU:s regionalpolitik också tarhänsyn till speciella svenska förutsättningar och för-hållanden.Vad gäller första delfråga villjag först säga att det givetvis är regeringens ambitionatt på bästa sätt utnyttja de möjligheter som tillkoms-ten av medel från innebär. Vadgäller mål 6 är ju den geografiska avgränsningen klarliksom medelstilldelningen.För övriga mål pågår beredningsarbetet inom re-geringen. Det gäller såväl geografisk avgränsning avmålen 2 och 5b som fördelning av de ca 2 miljardernaper år i återflöde från EU på målen 2, 3, 4, 5a och 5bsamt de initiativ som vi kan ta. När vi gör den kartanskall vi i grunden koppla oss till de nationella regio-nalpolitiska prioriteringarna. Därutöver måste vi ock-så beakta hur den nödvändiga nationella medfinansie-ringen kan lösas.Vi har vid den allmänna beredningen disku-terat dels den geografiska fördelningen, dels pengar-nas fördelning till de olika målen. Vi kommer att taupp en diskussion dels med oppositionen, dels i EU-delegationen för att kunna lämna regeringensförslag till EU om geografin och fördelningen avpengar på de olika målområdena.Svaret på andra delfråga är attregeringen inför den nya programperioden för struk-turfonderna som börjar att, på samma sättsom skedde i de avslutade förhandlingarna,slå vakt om svenska förhållanden och prioriteringar.Anf. 87 ():Fru talman! Först vill jag tacka arbetsmarknads-ministern för svaret på min interpellation. Det skriftli-ga svaret var inte särskilt konkret, men det gjordes endel muntliga kompletteringar som kanske gör attdenna debatt kan bli mer intressant.När man på karta målar upp resultatet avsöndagens folkomröstning framgår det mycket klartatt de glesare befolkade delarna röstade mot ettsvenskt EU-medlemskap. Jag tror att ett av skälen tilldetta är att man har varit bekymrad för de regional-politiska insatserna och möjligheterna att låta helaSverige leva vid ett svenskt EU-medlemskap.I viss mån förstår jag denna oro, särskilt efter deförslag som har kommit från regeringen, t.ex. omatt flyttbidrag återigen skall bli ett viktigt instrument iarbetsmarknadspolitiken. Jag vill begagna tillfället attsäga att jag tycker att det är djupt olyckligt om rege-ringen nu ämnar driva igenom en politik som gör attflyttlassen återigen skall börja rulla mot storstadsom-rådena i vårt land.Medlemskapsförhandlingarna mellan ochEU resulterade bl.a. i att vi kommer att få del av ge-menskapens strukturfonder. Detta innebär i sin tur attbetydande resurser kommer att kunna tillföras regio-nalpolitiken. ökar behovet av en kraftfullregionalpolitik när vi blir medlemmar i , eftersomEU:s inre marknad i sig förstärker koncentrationsten-denserna i . Jag ser alltså det svenska medlem-skapet i EU som både ett hot och en möjlighet vadgäller regionalpolitiken. Oerhört mycket beror på hurvi utformar den nationella regionalpolitiken. Det ärdet som avgör om medlemskapet blir ett hot eller enmöjlighet. Det är då oerhört viktigt att vi ser till attden ekonomiska tillväxt som sker kommer allaregioner i vårt land till del.När det gäller fördelningen av de drygt två miljar-derna från redovisar arbetsmark-nadsministern i sitt svar olika målområden, men det äregentligen bara målen 2 och 5b som är renodlat regio-nalpolitiskt inriktade. Jag undantar då mål 6, som ärinriktat på de mest glesbefolkade delarna av vårt land.Men där är både pengarna och den geografiska av-gränsningen redan klara, så därvidlag finns det intesärskilt mycket att diskutera.De rent regionalpolitiskt inriktade målområdena äralltså 2 och 5b. Också de övriga målområdena är i ochför sig viktiga, men de är mera generellt inriktade, påhela vårt land, och jag tycker inte att man kan se demsom enbart en del av regionalpolitiken. Jag anserdärför att det är oerhört viktigt att en mycket stor delav de här pengarna kanaliseras just mot målområdena2 och 5b, dvs. till strukturomvandling inom industrinoch till landsbygdsutveckling.Det var intressant att arbetsmarknadsministern re-dovisade att regeringen i allmän beredning hadefört en diskussion om detta. Det skulle vara mycketintressant att få veta litet mer om detta, i den månarbetsmarknadsministern nu kan lätta litet på förlåten.Jag vill ställa frågan om arbetsmarknadsministernprincipiellt delar min uppfattning att det är oerhörtviktigt att en så stor del som möjligt av dessa resurser- enligt min egen uppfattning minst hälften - kanali-seras till målen 2 och 5b. Jag skulle på den punktenvilja få en principiell redovisning av arbetsmark-nadsministerns synpunkter, om han nu inte kan gemera konkreta besked.Jag vill också understryka att jag tycker att det ärbra att arbetsmarknadsministern nu säger att manskulle ta kontakt med oppositionen för en ytterligarediskussion av dessa frågor. Vi är från sidastarkt engagerade i regionalpolitiken och deltar gärnai dessa diskussioner, om vi finner dem meningsfulla.Anf. 88 ():Fru talman! Frågorna om regionalpolitiken ochEU, som man har varit inne på här, har tvåsidor. Det gäller dels den nationella regionalpolitiken,dels de medel som kan komma från EU. Det har frånEU-sidan ställts ut ganska klara löften om att vi skallfå ett bra tillskott, , till regio-nalpolitiken.Jag ställde mig före folkomröstningen myckettvivlande till detta. Om man ser på utvecklingen inomEU, finner man att det mesta av de använda medleninte avser regionalpolitik i den mening som vi i Sveri-ge är vana vid att ge detta begrepp.Jag kan hålla med om att det i målen 2 och 5bfinns regionalpolitiska möjligheter, och det är viktigtatt så mycket som möjligt styrs till de målområdena 2och 5b, om vi skall få ut något av det som har uttalatsfrån ja-sidan före folkomröstningen.Men den som jag ser det absolut viktigaste fråganhär gäller hur den nationella regionalpolitiken kom-mer att bli . Det handlar dels om trans-portstödet, som har varit mycket centralt när det gälltatt skapa någorlunda lika villkor för företag i norraSverige som vad som gäller för företag i Syd- ochMellansverige. Vi har fått några första signaler frånEU om att man inte är beredd att acceptera detta i denutsträckning som gäller för oss . Man vill skäraned på stödområdet för transportstödet och även vadgäller antalet branscher. Så är bl.a. fallet med bilbran-schen och textilbranschen, som man vill studera nog-grannare innan man är beredd att ge ett klartecken.Jag tycker att detta är illavarslande.Vi har inte heller fått några klara besked vad gällerde sänkta sociala avgifterna för inland. Hurdet går på den punkten är en viktig fråga.Problemet med de nationella stödformerna är attde måste utformas mycket långsiktigt för att varameningsfulla och kunna bidra till att förstärka syssel-sättningen i glesbygden.Om man studerar den utveckling som ägt rum iEU-länderna medan de har levt under de regler somhar skapats av EU, finner man att dessa regler har letttill en successiv avveckling av många av de stödfor-mer som man tidigare haft.Det gäller särskilt sådanasom är direkt inriktade på företag. Det som känne-tecknar den svenska nationella regionalpolitiken är attden är inriktad på stöd till företagen.Jag tycker därför att ett medlemskap i är för-enat med betydande risker för vår nationella regional-politik. Vi vet inte om vi kommer att tvingas att suc-cessivt avveckla den. Vi har inte ens fått besked omvad som gäller . Jag skulle viljahöra om kan ge något klarare be-sked åtminstone för om vad somkommer att gälla för den svenska regionalpolitiken.Vilken acceptans föreligger från EU:s sida i de frå-gorna?Anf. 89 ():Fru talman! Först är det viktigt att vi slår fast attSverige inte kommer att få några pengar från EU. Vifår inga pengar. Vi betalar oerhört mycket mer än vadvi får tillbaka. Vi skickar ned en hel del pengar dit,och sedan kommer en del tillbaka på EU:s villkor. Detär viktigt att vi slutar att tala om att vi får en mängdstöd därifrån.Min fråga till statsrådet är: Måste alla statliga ochkommunala stöd som utgår till näringslivet under-ställas EU, om de på något sätt kan ha inriktning påföretag?En annan fråga är: Är det korrekt, som det nuryktas om, att man förmodligen kommer att anse attÖresundsbrons finansiering är ett lämpligt regional-politiskt mål, dvs. att man kommer att bidra med EU-medel till , om den nu blir av?Sverige har kanske världens bästa regionalpolitik,om man ser till att vi har de minsta skillnaderna ilevnadsnivå över landet som helhet. Det måste varavår lyckade regionalpolitik som har kunnat åstad-komma detta. Förutsättningarna i vårt land är väldigtskiftande. I de broschyrer som har spritts till hus-hållen som UDH, dvs. handelsavdelningen på UD, harförfattat säger man att vi kan fortsätta med regional-politiken. Är detta sant? Har vi fått det bekräftat? Ärdet över huvud taget färdigt?Har vi fått besked från kommissionen och från EUom vi kan fortsätta med den traditionella politiken?Det gäller t.ex. differentierade socialavgifter, attstödja utsatta regioner genom stödpaket, samarbetemellan staten och näringslivet för att utveckla nyaframtidssatsningar osv. Är alltdetta som vi så länge har arbetat med förenligt medreglerna, så att vi får fortsätta med det? Har vi fåttbesked om detta?Anf. 90 TALMANNEN:Jag vill erinra om att i den eventuellt efterföljandereplikomgången kommer ordet att fördelas i den ord-ning det begärts.Anf. 91 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag skall börja med det som BirgittaHambraeus tog upp i slutet av sitt anförande.Vi har just konstaterat att är det land somhar de minsta regionala skillnaderna. Det beror fram-för allt på den samlade nationella politiken.Jag som har levt hela mitt liv uppe i Norrbottenvet att regionalpolitiken, som jag som arbetsmark-nadsminister nu är ansvarig för, är betydelsefull. Menlångt mer betydelsefull för min region har varit denkommunala skatteutjämningen, arbetsmarknadspoliti-ken, utbildningspolitiken och uppbyggnaden av in-frastrukturen. Man har inte låtit den ske på markna-dens villkor.Jag var uppriktigt orolig över den regionala balan-sen när den förra regeringen i allt större omfattningbolagiserade, privatiserade och tog bort regelverk föratt jämnt fördela utbildningsresurser och infrastruktur,dvs. det som har gjort att de stora skillnaderna mellanregionerna försvunnit. Detta sagt som en inledning.Birgitta och även harfrågat om de stödformer som vi har kan behål-las. Redan när vi skrev under förband vioss att se till att vi inte hade sådana regler som sned-vred konkurrensen. Egentligen är den frågan inte enfråga om EU-medlemskapet, utan det är en fråga omEES-avtalet, om vi skall ha ett avtal med Europa.Det finns delar av stödet som ifrågasätts och somdet pågår en diskussion om. Den svenska regeringenoch den svenska har i samband med avtaletsagt att vår bedömning är att vi i huvudsak kan behål-la nuvarande stödformer. Det håller jag nu på attförsöka få bekräftat i förhandlingar med EU för att fådet stadfäst att vi i huvudsak kan behålla de regler vihar i dag.Sedan till den verkliga frågan, som ställde, som handlade om hur skallhantera dessa 2,5 miljarder. Jag har i likhet med El-ving den uppfattningen att ett medlemskapi EU skapar bättre förutsättningar för en bra regional-politik. Det tycker jag är viktigt.Däremot har jag kanske inte samma uppfattningsom när det gäller de olika målom-rådena. Jag menar att jag som arbetsmarknadsminis-ter, regeringen och skall se till att pengarsom går till målområde 3 och 4 hamnar i de regionalthårt utsatta områdena.Det handlar om att bekämpa långtidsarbetslöshet,förbättra situationen för kvinnor och problem medinfrastruktur, något som är direkt kopplat till de stö-dområden vi har i . Det viktiga är att se till attvi använder dessa pengar på ett vettigt sätt. Det kan viockså göra i målområde 3 och 4 i de utsatta område-na.Anf. 92 ():Fru talman! Problemet med EU-pengarna är somjag ser det att det riskerar att bli nya motorvägar. Dekan bli en delfinansiering för en , somBirgitta var inne på, eller motorvägar runtE 4:an i stället för att de går till vettiga projekt somhar regionalpolitisk bäring på längre sikt.Här hoppas jag verkligen att vi kan åstadkommanågonting så att pengarna inte rinner ut i meningslösabetongprojekt som inte ger sysselsättning på längresikt.Jag tycker att det är tråkigt att inte här kan ge något som helst besked om vad somhänder med den svenska nationella regionalpolitiken.Det sades ofta från nej-sidan i den kampanj införfolkomröstningen som har varit att de är de storatunga bitarna när det gäller att skapa någorlunda jäm-ställda villkor i norra och södra handlar om andra saker än det vi kallar dennationella regionalpolitiken. Det är oerhört viktigt omvi skall kunna få en sund utveckling och om företagöver huvud taget skall våga investera i ,inland och i andra delar. Då måste mankänna en tillförsikt om att dessa stödformer blir kvarpå lång sikt.Det är därför inte bra att frågan dras i långbänk pådet här sättet. Det kan skapa situationerdär många företag väljer att investera på andra håll.För del vill jag att snabbt försöker se till att vi får en bra situa-tion och att inte de farhågor som jag och andra införfolkomröstningen har talat om besannas. Jag vill gär-na ge mitt stöd för att åstadkommadet.Anf. 93 ():Fru talman! Jag tackar arbetsmarknadsministernför de kompletterande synpunkterna. Vi skall inte nudiskutera den nationella regionalpolitiken under denförra regeringen och jämföra med de signaler somkommer. Det finns i och för sig mycket att diskuterapå det området. Det få vi anledning att återkomma tilli andra sammanhang. Vi skall här hålla oss kring hurvi hanterar relationerna gentemot EU och dess struk-turfonder.Jag vill understryka vad jag sade i inledningen.Här finns både hot och möjligheter. Skall vi tillvaratade möjligheterna, och det kan vi göra, krävs det enmycket kraftfull nationell samling kring en kraftfullregionalpolitik.Också jag tycker att målområde 3, 4, osv. är vikti-ga när det gäller att bekämpa långtidsarbetslöshet,kvinnosatsningar m.m. Men dessa problem är trots alltgenerella över hela landet. Det ser defintivt ut på detsättet.Jag tycker att det är litet galet om arbetsmark-nadsministern räknar in de pengar som riktar sig tillgenerella åtgärder över landet som en del i en offensivregionalpolitik, även om de är viktiga. Det som jagräknar som en offensiv regionalpolitik är det somspecialriktas till de allra mest utsatta områdena i vårtland.Jag beklagar om vi inte kan få ett mer klart utta-lande från arbetsmarknadsministerns sida om atttyngdpunkten bör ligga på målområdena 2 och 5, dvs.det som är renodlad regionalpolitik. Sedan måste viockså se till att skapa resurser för att bekämpa lång-tidsarbetslöshet och annat.Jag har här ett utdrag ur en intervju med arbets-marknadsministern i ,det är från , som just berör dessafrågor. Där säger arbetsmarknadsministern att stödettill de utsatta regionerna är totalt 2,4 miljarder kronorper år.Jag funderar litet på hur arbetsmarknadsministerni så fall räknar. Räknar han även de över landet rikta-de generella åtgärderna som en del av regionalpoliti-ken? I så fall har vi inte samma uppfattning om vadsom menas med en offensiv regionalpolitik. Jag troratt det är viktigt att vi har terminologin klar för oss såatt vi inte skapar förvirring och missförstånd i debat-ten.Anf. 94 ():Fru talman! Jag skall konkretisera fråga. Kan man med dessa dryga 2 miljarderfinansiera ?