prot · GH0958 · 1994-02-10 00:00:00 — Vi kräver att regeringenslutar med sin för vår stad så destruktiva politik ochger våra medborgare tillbaka rätten till sammasociala standard och trygghet som vi anser attlandet i dess helhet skall ha.Anf. 60 () replik:Herr talman! Det är kanske litet tveksamt om manskall kalla det här för en replik, eftersom jag tänktebörja med säga att jag instämmer till hundraprocent i allt det som har sagt.Jag har ändock en fråga, och det förmodade svaretoroar mig litet.Frågan avser det socialdemokratiska förslaget attåterställa grundavdraget. När det gällerfördelningspolitiska aspekter säger helt riktigt att för att undvikatvåtredjedelssamhället måste vi verkligen ta utmera i skatt, inte bara av överklassen utan kanskeockså av stora delar av medelklassen. De förslagsom Socialdemokraterna lägger fram innebärfaktiskt att alla som har en årsinkomst somunderstiger får en skattesänkning. Detgår ut över kommunerna. Jag fick en uppgift om attGöteborgs kommun förlorar 200 miljoner på dethär förslaget.När Socialdemokraterna lade fram förslaget kanskede hade någon idé i bakfickan om hur man skall fåtillbaka pengarna. Hur förhåller det sig medkommunernas pengar? KommerSocialdemokraterna att lägga fram ett särskiltförslag som kompenserar kommunerna förskattebortfallet?Anf. 61 ()replik:Herr talman! Jag fortsätter att tala om Göteborgskommun. Det är bara att konstatera att om vi fårrätsida på de problem som de tidigare besluten harmedfört -- det rör sig om sammanlagt 2,1miljarder kronor för del -- kommer vi attha råd med grundavdraget.Beträffande fördelningspolitiken är det så attmänniskorna i de lägre inkomstklasserna ärberoende av pengarna. Det tror jag säkert att JohanLönnroth också håller med om. Om vi fortsätter attfatta beslut som ''plockar pengar'' ifrån Göteborgskommun och framför allt ifrån storstäderna,kommer problemen att accentueras ytterligare. Jagtror inte att någon av oss som vet hur det står till idessa kommuner egentligen vill vara med om det.Anf. 62 () replik:Herr talman! Problemet är bara att de 2,1 miljardersom talar om gäller pengar pålängre sikt. Regeringen har skjutit på förslaget omen ny utredning vad gäller fördelningssystemet förstatsanslagen till kommunerna. Jag har svårt att seatt det skulle kunna hända något konkret ens medde socialdemokratiska förslagen förrän tidigast år1996. talar jag således om de två nästkommandeåren. Då betyder de förslag som man kan utläsa påpapperet ur den socialdemokratiska motionen attkommunerna förlorar ett antal miljarder iskatteinkomster. förlorar istorleksordningen 200 miljoner.Min fråga kvarstår: Vad gör ni för att kompenseradetta? Detta kan väl ändå inte få inträffa?Anf. 63 ()replik:Herr talman! Det finns andra förslag i våramotioner som till en viss grad kompenserar den härdelen. Pengar skall exempelvis gå till AMS för attfinansiera olika sysselsättningsprojekt. Vi utgårifrån att fler människor kommer att få arbete. FörGöteborgs del är det fråga om betydelsefullapengar, eftersom man i dagens läge har så högakostnader för socialbidrag o.d. Jag tror därför inteatt just den här delen av förslaget kommer attinnebära någon ekonomisk katastrof för Göteborg.Däremot är det viktigt att vi får en fortsattdiskussion om förslagen till kompensation förexempelvis skatteomläggningen som vi förde medden förra socialdemokratiska regeringen.Förslagen till åtgärder var långt gångna och skullemer än väl kunna uppväga kostnaderna.Anf. 64 BO G JENEVALL (nyd):Herr talman! Jag tycker att det är ganskaanmärkningsvärt att det inte finns något block ombostadsfrågor i den här debatten. Det finns inteheller någon sådan del i de flesta debatter avliknande slag. Det är faktiskt en fråga som rör 15 %av BNP. Frågan har stor aktualitet, ocharbetslösheten inom byggbranschen är extra stor.Dessutom deltar det närmast ansvarige statsrådetaldrig i dessa debatter.Vi måste nu göra något åt byggfrågan. Alla talar omdet, och alla menar att något måste göras. Såvitt jagkan förstå av motionerna föreligger det en klarmajoritet för att man skall åtgärda det här området.Nu skall det åtgärdas. Det finns litet olika nyanseri förslagen. Men låt oss ta upp dem till diskussionoch pröva dem och se till att någonting nu äntligenblir gjort.De som vill veta var vi står i frågan kan läsa vårbostads- och byggmotion. I första hand vill vianvända momsnedsättning som vapen. Frågan ärkopplad till arbetslösheten. Det gäller inte minstden bransch vi nu talar om. Vi har för tredje åretlagt fram två motioner med förslag som skullekunna bidra till att lösa en del av problemen. Mendet händer naturligtvis ingenting med anledning avvåra motioner.Vi har t.ex. föreslagit en dispens ifrån LAS enbartför de arbetslösa, för att de skall kunna ta de jobbsom finns som behövs. En sådandispens kan man upplösa lika snabbt som man införden, om den skulle komma att missbrukas. Vimåste göra någonting. Det är det viktigaste.Vi har föreslagit en förändring av arbetstidslagen iså måtto att man skulle möjliggöra förföretagsledningen och det lokala facket att inomramen för t.ex. 80--kunna förändraarbetstiden. Det skulle innebära att tiotusentalsmänniskor aldrig skulle behöva lämna företagen föratt gå ut i arbetslöshet. Förslaget är också kopplattill byggbranschen och dess arbetslöshet.Jag vill åter upprepa, vilket jag har gjort så mångagånger tidigare, hur det var när vi kom in ipolitiken. Vi föreslog besparingar på 196 miljarderöver . Vi blev hånade och bespottade. Ni kannu läsa och begrunda.Det vi gör, gör vi alltid . Vi har passerat denvärsta nedgången i konjunkturen. först börjarvi vidta de åtgärder som vi skulle ha satt in för längesedan.Det finns andra saker som måste åtgärdas. Detgäller t.ex. en kvinnofråga, vilket är aktuellt i dessadagar. Som ni vet har vi medverkat till en bättreriskkapitalförsörjning för företagen. Det underligaär dock att kvinnorna ytterst sällan kommer iåtnjutande av dessa medel, beroende på att deefterfrågar, som man säger, för små belopp. Det ären fruktansvärd paradox. Därför har vi väckt ensärskild motion i det ämnet. Vi föreslår ett nyttriskkapitalbolag för kvinnligt företagande. Detskall kunna anpassas till de möjligheter och dekanske något annorlunda arbetssätt som kvinnorhar. Vi har föreslagit att medlen skall tas från fond92/94. Där har vi, vilket torde vara bekant , ettöverkapital på cirka åtta miljarder. Det beror på har haft nytta av höstens börsrace.Jag har fastnat för ett uttryck som jag tycker ärmycket, mycket bra. Jag tycker också att det bordeupprepas i politiken. Uttrycket är:Gör aldrig ingenting. Sug på de orden ett tag -- göraldrig ingenting. Jag tycker att vi många gångersysslar alldeles för mycket med att göra justingenting. Vad är det som hindrar att man fattarförnuftiga beslut? Jo, det är faktiskt partipolitiken.Om vi, ärade kolleger, skulle få bestämma medutgångspunkt ifrån vad vi verkligen tycker, tänkeroch vet är riktigt utan att vara styrda avpartipolitiken, skulle vi med andra ord användavårt sunda förnuft. Då skulle vi också fatta heltandra beslut. Det vet ni, och det vet jag.Det finns en sakfråga som jag tror ligger oss allavarmt om hjärtat. Det gäller att få en lösning på denfruktansvärda byggkrisen. I byggbranschen harman den största arbetslösheten i en bransch sedan30-talet och dessutom mycket värre. Vi lider avhandlingsförlamning. Det tänker åtminstone vi i Nydemokrati bryta. Vi har i det här fallet, liksom imånga andra fall, en vågmästarroll. skall vi setill att problemet löses. Jag hoppas att vi kan göradet i gott samförstånd.Anf. 65 ():Herr talman! Jag vill knyta an till vad Inga-BrittJohansson sade i sitt anförande. Låt hela Sverigeleva! Så uttrycks ibland kravet på att den egnalandsändan skall ges tillräckligt goda villkor för attmänniskorna där skall kunna leva under drägligalivsbetingelser. Det gäller naturligtvis glesbygden,men det gäller också tätorterna och inte minst vårastorstäder.I det tvåtredjedelssamhälle som vi nu med snabbasteg är på väg mot drabbas inte minst storstädernahårt. Det finns många exempel på det. Varje dagpåminns vi om de orättvisor som drabbar mångamänniskor inte minst i Göteborg.Alltsedan början av 1980-talet har den kommunalaverksamheten i ökat i betydligtlångsammare takt än i genomsnittet av landetskommuner. Den viktigaste orsaken till attutvecklingen varit så svag är att kommunendrabbats av indragningar som motsvarar ettinkomstbortfall på ,vilket motsvarar 5 skattekronor. Detta har ävenInga-Britt påpekat. Om hadehaft dessa inkomster så skulle inte det storaunderskottet ha uppkommit och invånarna hadekunnat få en acceptabel service.Borttagandet av beskattningsrätten på juridiskapersoner innebar exempelvis 1 000 miljoner kronori minskade inkomster. Det statsbidragssystem somgäller innebär en indragning på 400miljoner kronor, en hel skattekrona.Alla dessa indragningar har fått till följd att manhar tvingats göra drastiska nedskärningar inomskola, barnomsorg, sjukvård och äldreomsorg.Under åren 1992 måste den befintligaverksamheten bantas ! Trots dettaåterstår ett underskott på 460 miljonerkronor, vilket motsvarar en hel skattekrona.Den 1 januari 1992 fanns det 70 000 anställda ikommunen. hade en tiondel av dessa,dvs. 7 000, försvunnit. kommer ytterligare3 500 jobb att försvinna, de flesta av dem inomsjukvården.Konsekvensen är, det begriper var och en, att dethar blivit stora försämringar i servicen. Antaletelever i skolklasser och antalet barn inombarnomsorgen har ökat drastiskt. Vårdgarantiernainom sjukvården kan inte upprätthållas. I principsätts inga vikarier in när personal är frånvarande pågrund av sjukdom osv.Kommunförbundet har i sin rapport angåendelevnadsförhållandena i bekräftat destrukturella problem som har att levamed. Inom i stort sett varje redovisat område harGöteborg svårigheter jämfört med landet i desshelhet.Andelen förvärvsarbetande är klart mindre,andelen arbetssökande större, andelenensamstående med barn större, andelen utländskamedborgare betydligt större,bostadskostnadsindexet högre, antaletsocialbidragstagare betydligt större änmotsvarande siffra för riket, antaletförtidspensionerade större samt ohälsotaletbetydligt högre än genomsnittet.Herr talman! Jag skulle kunna fortsätta den häruppräkningen och ge ännu fler exempel på deskillnader som finns mellan och riket idess helhet. Men i stället för att komma medtröttande siffror hänvisar jag till den rapport somKommunförbundet har redovisat och till denmotion som har rubriken ''-- utsatt stad''och som har inlämnats med som förstanamn.Bakom siffrorna finns det dock människor,människor som länge har varit tysta men som nualltmer gör sin stämma hörd i protest mot de alltkärvare förhållanden som de tvingas leva under --människor som alltmer förtvivlat ser vad somhänder.Så gott som hör jag av människor genombrev, telefonsamtal eller på annat sätt. Man kaninte längre tiga. Åtstramningarna får nu sådanaeffekter att människor börjar göra sin röst hörd.Regering och riksdag måste nu ta sitt ansvar. Detär nödvändigt att komma till rätta med de särskildaproblem som uppstått i i samband medde olika åtgärder som vidtagits från statsmakternassida. Regeringen bör komma till medförslag som gör att åter harmöjligheter att ge sina medborgare en service sommotsvarar servicen i landet i övrigt.Anf. 66 ():Herr talman! Det finns klara samband i denekonomiska politiken. Det som hänt inombostadssektorn är ett typisktexempel på det. Då saknades detta samband,denna nödvändiga helhetssyn. När nyproduktionentog fart efter en djup nedgång i byggandet slog mansnabbt i kapacitetstaket. Kostnader och räntor steg.Räntestödet blev rena explosionen för staten. Detökade från 1980 till 16 miljarderkronor och sedan till 1993.Kostnaderna för de boende steg kraftigt, trotsgeneröst stöd.Det var inte de som bäst behövde stödet som fickmest. Det var de som hade råd och möjlighet attbygga dyrt, lyxigt och stort som premierades. Därdet var dyrast och mest överhettat byggdes detmest. Bostadssubventionerna blev ett omväntregionalpolitiskt stöd i fel riktning.I inflationens spår följde spekulationen, de storaklippen, de övervärderade fastigheterna ochbankkrisen. Det var de som hade pengar eller desom chansade på en generös kreditgivning somgjorde klipp. De bostadslösa fick stå utanför.Genom att fjärma bostadspolitiken från denekonomiska politiken och den ekonomiskaverkligheten fjärmade sig Socialdemokraterna,som då hade ansvaret, alltmer också från de socialamålen i bostadspolitiken.Det är självklart för att det finns ettsamband mellan ekonomi och ekologi. Likaså ärdet självklart att det finns ett samband mellanekonomi och andra sektorer i samhället.Det är endast genom en politik som medverkar tillatt hålla låg inflation och låga räntor som vivaraktigt kan nå målet i bostadspolitiken, dvs. attalla skall ha tillgång till en bra bostad till ett rimligtpris som hushållen klarar att betala. Det finns ingenannan som i slutänden betalar. Vi kan inte kräva attvåra barn eller barnbarn skall betala vårt boende.Den omläggning av bostadspolitiken som varitnödvändig har utgått från detta självklarasamband. De nya reglerna förbostadsfinansieringen prioriterar stöd till den sombäst behöver stödet -- ett stöd till en normalbostad,lika för alla. Det verkar prisdämpande, och detfrämjar mångfald och konkurrens. Därmed verkardet regionalpolitiskt rätt.Den räntesänkning som genomförts sedan kronanbörjade flyta innebär totalt en stimulans iekonomin på mellan 55 och 60 miljarder kronor.Lågt räknat omfattar 20 av dessa miljarderbostadssektorn. Räntorna är nu de lägsta ,och bostadslåneinstituten är nedringda av folk somvill placera om sina dyra lån som man tvingades taunder den socialdemokratiska bostadspolitikenstid. Fastighetsskatten har sänkts. Flyttskatten hartagits bort. Besparingarna av räntebidragen harfördelats i stället för på ett. Därmed är detnu 1994 bäddat för den lägsta hyreshöjningen på 25år. De statliga kreditgarantierna har utökats till40 % av bidragsunderlaget. Det verkar gynnsamtfrån kostnadssynpunkt och det främjarbygginvesteringar.Ändå är byggaktiviteten låg. Så länge den är detfinns det en uppenbar risk för flaskhalsar iekonomin som motverkar målet med låg inflationoch låg ränta. har för Centernsdel deklarerat en oro över den djupa nedgångenoch pekat på behovet av ytterligare ROT-åtgärder.Jag instämmer naturligtvis i det. Det ligger en radsådana förslag på bostadsutskottets bord.Det här pekar på att det finns behov av att rusta förframtiden i lokalbeståndet inom kultursektorn.Kommunala skolor och äldrebostäder behöverrustas. Satsningar med miljöinriktning stärkerlångsiktigheten och minskar miljöskulden.Avdragsrätten för reparationer, framför allt försmåhusägare, behöver kanske vässas ytterligare isyfte att göra fler svarta jobb vita.Jag hoppas att det under den fortsattariksdagsbehandlingen blir möjligt att hitta välavvägda ROT-åtgärder som kompletterarhelhetssynen i den ekonomiska politiken tillförmån för en varaktig ekonomisk utveckling medbevarad låg ränta och låg inflation.Anf. 67 ():Herr talman! Företrädare för regeringen hävdar attregeringens skattepolitik kommer att ge nya jobb.Det framhålls att sänkningen av skatt påaktievinster och slopandet av utdelningsskatten påaktier är det som skall ge de nya arbetstillfällena.Inte ens kan tro på detta.För att finansiera dessa skattesänkningar skärpsskatten på företagen. Regeringen sänker alltsåskatten för aktieägarna men höjer skatten förföretagen. Detta sker som aktieägarnahar gjort stora vinster på börsen.Regeringens skattepolitik kommer inte att leda tillnya jobb. Det krävs offensiva åtgärder för att få igång ekonomi samt för att kunna pressaner arbetslösheten.Det som behövs är kraftfulla investeringar. Såvälindustrins investeringar som de offentligainvesteringarna måste öka. Industriförbundetpåtalade i sin konjunkturrapport attkapacitetsutnyttjandet inom industrin var högt ochatt risken för att produktionskapaciteten skullekomma att utgöra en trång sektor inom en snarframtid var överhängande om inte investeringarnatar ordentlig fart. Med andra ord, risken för attkommande produktionsökning skall leda tillflaskhalsar och kapacitetsbrist är betydande ominte investeringarna snabbt ökar.Vi socialdemokrater vill att näringslivet skall ökasina investeringar så att man klarar de framtidabehoven av ökad produktion. Därför föreslår vi attföretagen får direktavskriva av sinamaskininvesteringar.Vad gäller byggsektorn är situationen akut. Förraåret föll bostadsinvesteringarna . blirdet ännu värre -- minus 49,5 %.Vi har i tidigare motioner lagt fram omfattandeförslag för att få i gång ROT-projekt m.m. för attpå så vis minska den mycket högabyggarbetslösheten. Vi återkommer med förslagtill investeringar både vad gäller nybyggnad avlägenheter samt ombyggnad av lägenheter i detäldre beståndet. Därutöver föreslår vi ett stöd sominnebär att skolor kan renoveras samt ytterligareresurser för att bostäder skall iordningställas föräldre även under nästa budgetår. Detta innebärökade bostadsinvesteringar på ca 11 miljarderkronor. Tillsammans med ombyggnad/reparationav kommunala byggnader m.m. beräknas detta geca 30 000 nya jobb.I lördagens stod att läsa att ,, skulle stödja åtminstone en del av deförslag om ROT-projekt som har lagts fram avoppositionen. Enligt tidningen uttalade Per-OlaEriksson att inte kommer att sitta somreservant i denna fråga.Den fråga jag osökt ställer är varför inte Centernhar använt sitt regeringsmandat och sinarbetsmarknadsminister för att driva denna fråga iregeringen.Fallet i bygginvesteringarna för 1994har ju inte varit någon hemlighet som blivit kändförst , utan är en följd av den långvarigaåtstramningen av byggsektorn. , med instämmande av AgneHansson, sagt att man är positiv till att det ligger såmånga förslag om ROT-projekt påbostadsutskottets bord. Alla de förslagen harkommit tack vare oppositionen. Men det ärglädjande att regeringsföreträdare ändå hoppas attvi skall kunna arbeta fram gemensamma förslag.Min fråga till är: Innebär detta attförslagen kommer att utarbetas tillsammans medbl.a. Socialdemokraterna?Även kommunerna har en mycket ansträngdekonomi. Det har lett till betydandepersonalminskningar under de senaste åren.Regeringen räknar med att 37 000 personer i årmister sina anställningar i kommuner och landsting.Vi har tidigare lagt fram förslag som skulle haförhindrat att dessa går ut i öppen arbetslöshet. Iårets partimotion återkommer vi med förslag attkommun- och landstingsanställda skall få vara kvari sina viktiga uppgifter inom vård och omsorg.Även på detta område står regeringen stilla ochväntar till dess oppositionen tvingar fram åtgärder.Vi socialdemokrater har i vårt budgetalternativföreslagit omfattande investeringar, iproduktionsapparaten, i utbildning och i ettmänskligare samhälle. Sammantaget ger dettaarbete för över 90 000 arbetslösa och 30 000 fårutbildning under de kommande två åren.Det är offensiva åtgärder av det här slaget sombehövs i dagens . Med vår politik, mednästan 100 000 färre öppet arbetslösa minskarstatens utgifter för arbetslösheten med 10miljarder, vilket också är värt att notera.Anf. 68 () replik:Herr talman! Det är tack vare oppositionen som detligger förslag om ROT-åtgärder och en del andraåtgärder på bord, säger vill erinra om att det naturligtvis finns ettkoppel av åtgärder från Socialdemokraterna, mendet finns också förslag från och detfinns förslag från andra partier. De ligger nu påbostadsutskottets bord.I min roll som ordförande i utskottet vill jag sägaatt vi självklart skall titta på de här förslagen och sevad vi kan komma fram till. Det vore fel av mig atti dag yrka bifall blankt till samtliga de förslag somlagts fram.Det viktiga nu är att man hittar åtgärder så att mankan lösa den här problematiken och få i gångsysselsättningen inom byggsektorn utan att behövariskera att man slår i kapacitetstaket närkonjunkturen vänder uppåt. Men de häråtgärderna måste vidtas på ett sådant sätt att mankan behålla låg inflation och låg ränta.Regeringen väntar inte alls tills oppositionen läggerfram förslag. Jag vill erinra om det ROT-programsom vi tog fram här i i det härsammanhanget. Det är en ambition att vi skallkunna hitta de vägar som bäst främjar en utvecklingpå det här området. Det hade varit bra om ävenSocialdemokraterna hade försett sina förslag medretroaktiv verkan. Fagra löften om framtidenhämmar helt klart byggproduktionen i nuläget.Anf. 69 () replik:Herr talman! Även de tidigare ROT-projekt somhar behandlats här i har faktiskt till stordel tillkommit för att oppositionen har tryckt på,, och inte tack vare ellerregeringen. Särskilt den här gången tycker jag attdet är anmärkningsvärt att inte har kunnatanvända sitt regeringsmandat och sinarbetsmarknadsminister till att driva fram detta i etttidigare skede i stället för att behöva vänta tillsoppositionen har bildat majoritet i innanman säger att man vill vara med på vagnen.Jag hoppas att bostadsutskottet skall lyckas, fördetta är mycket viktigt. Vi behöver snabbt få i gångåtgärder för att minska byggarbetslösheten. Varförställde jag då min fråga? Det är mycket viktigt förbyggsektorn att det finns ett brett politiskt stödbakom de förslag som läggs fram, så att manverkligen tycker att det finns skäl att sätta i gångåtgärder och inte befarar att detta är något somkommer att ändras om det sker en förändring i ochmed valutgången.Jag har ännu en fråga till . påstod att det inte behövs några nyabostäder, sådana har vi så att det räcker. Men redanhar tagit fram att vad det gällerStockholm, de större städerna ochuniversitetsstäderna finns det risk för att detkommer att råda bostadsbrist . Detfinns alltså skäl att se till att det även finns ett visstnybyggande av bostäder.Anf. 70 () replik:Herr talman! Det finns ingen anledning att närmaregå in och diskutera vem som för fram förslag hiteller dit. Jag slår mig naturligtvis inte för bröstet förmin egen eller för del, men det hade varitbra om Socialdemokraterna och varit lika omtänksamma när de här problemenväxte och ställde till den situation som vi nu har. Nuär problemen betydligt svårare att lösa än om manhade tänkt på att lägga fram de här kloka förslagenpå 80-talet för att undvika den här situationen. Dåhade vi naturligtvis varit i ett bättre läge.Jag har ibland i mina dystraste stunder, när jagbollat med de här problemen, som inte är lätta,funderat på om socialdemokraterna verkligen villha i gång en byggsysselsättning . Det tror jag attde vill. Men självklart är det mycket av psykologihär. Det finns redan en rad åtgärder somfortfarande borde verka. Det blir integynnsammare och det blir inte billigare att sätta igång en byggproduktion än vad det är . Men german marknaden signaler att man vill fortsätta attutreda vad som styr finansiering och regler ochsäger att man vill ge generösa stöd efter att havunnit ett val är det givet att marknaden blir osäkeroch avvaktar med att investera. Jag tror att det ärviktigt att vi även av det skälet kan komma sams påsådant sätt att vi kan ge entydiga signaler för attsnabbt få i gång sysselsättningen . Annars är detrisk att vi inte får det.Anf. 71 () replik:Herr talman! kan inte försöka klarasig undan genom att återigen dra upp 80-talet ochpåstå att den situation vi har , medbygginvesteringar som rasar , endastskulle ha med den utvecklingen att göra.Situationen beror till stor del på att regeringenhösten gjorde en fullständig åtstramning vadgällde byggsektor, hushåll och kommuner. Det ärden stora åtstramningen som har slagit ut storadelar av byggkapaciteten. Om vi skulle reda utdetta i en debatt skulle och jagbehöva ha betydligt mer tid.Jag håller med om att det är mycket viktigt att få igång sysselsättning . Det var därför jag tog uppdetta. Kommer bostadsutskottet fram med snabbaoch bra förslag till åtgärder vad gäller reparationer,om- och tillbyggnader är det väldigt viktigt attbyggsektorn ser att det finns ett stort politiskt stödbakom, så att man kan förlita sig på det och vet kan sätta i gång de här projekten.Anf. 72 (nyd):Herr talman!