prot · GH09117 · 1994-06-03 00:00:00 — I vårt parti tog en arbetsgruppfram en rapport om skolstart vid , och i denkom vi fram till att därmed skallförlängas till . har även motioneratom detta här i . Vi ser bara fördelar medatt samordna verksamheten i den frivilligaförskolan med den obligatoriska grundskolan.I min hemkommun börjar av allasexåringar . I Barnskolan är sex- ochsjuåringar tillsammans i samma grupp. Personaleni dessa grupper består av lågstadielärare,förskollärare och fritidspedagog. Barnen ärinskrivna i skolan och flyttas upp i enåldersblandad grupp. Det är mellan 25 och 30elever i varje grupp. I Barnskolan finns ocksåfritidshem före och efter skolan för dem sombehöver detta.När beslutet fattades 1991 hade vi i redanbörjat ett visst samarbete i flera skolor medförskolan, och har alla skolor i kommunen utomen genomfört skolstart vid . Vid studiebesöki denna verksamhet och vid kontakt med elever,föräldrar och all personal som berörs av dennaverksamhet har enbart positiva synpunkter förtsfram. Den pedagogiska utvecklingen har varittydlig och gått framåt. Man har haft möjlighet attverkligen låta varje elev utvecklas utifrån sinautgångspunkter, bl.a. genom den personaltäthetoch personalsammansättning man har i varjebarngrupp. Varje grupp har tillgång inte bara tillolika personalgrupper utan också till lokaler sombehövs för denna verksamhet.Det man inte vet när man börjar skolan somsexåring är om man skall gå nio eller i skolan,och jag ser verkligen fram emot den viktigaproposition som måste komma med anledning avden utredning som är gjord. Många med mighoppas att den kommer att innehålla förslag om attslå samman frivillig förskola med ochalltså skapa en tioårig grundskola.Jag skall också något beröra elever medsvårigheter. Det är en annan grupp för vilken vi iCentern tycker att det är mycket viktigt att enordentlig uppföljning görs i skolan.Regeringen har gjort bedömningen att det finnstendenser till att elever som behöver stöd inte fårdet i tillräcklig omfattning och att detta bör ägnasstor uppmärksamhet under den kommandetreårsperioden.Enligt skollagen skall alla barn och ungdomar,oberoende av kön, geografisk hemvist samt socialaoch ekonomiska förhållanden ha lika tillgång tillutbildning i det offentliga skolväsendet för barn ochungdomar. Kommunen skall i den utbildning somanordnas ta hänsyn till elever med särskilda behovoch ge särskilt stöd till elever som har svårigheter iskolarbetet. Här måste vi påpeka vikten av attdenna lag verkligen efterföljs. Alla elever måste gesmöjlighet att utvecklas maximalt utifrån sinaförutsättningar.Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan i betänkandet UbU11 i desshelhet och avslag på reservationerna.Anf. 145 () replik:Herr talman! Jag vill bara ställa en kort fråga tillBirgitta med anledning av det hon sadesist, nämligen att det är viktigt att slå vakt om elevermed svårigheter i skolan. Det kan vi vara överensom. Som jag berörde tidigare, finns det dock en oroför att de eleverna inte får tillräckligt med resurseri dag.Min fråga är om tycker attskolpeng och skolpengssystem bidrar till att stödjaelever med svårigheter. Skolpengen flyttar enligtmin uppfattning skolresurser från utsatta skoloroch utsatta områden till mindre utsatta skolor ochmindre utsatta områden.Anf. 146 ()replik:Herr talman! Skolpeng är ett nytt fenomen som viinte fullt ut har sett konsekvenserna av. Skulle detvisa sig att den reformen inte är bra kommer vårtparti att ställa upp på de förändringar som behövergöras för att stärka varje elev.Jag nämnde i mitt anförande också hur viktigt detär att varje elev oavsett intelligens bemöts därvederbörande är och får de resurser som behövs.Där måste man se till att det blir en rättvisfördelning, och det kommer vi att jobba för.Anf. 147 () replik:Herr talman! Hade detta varit sedanhade jag kanske trott på det säger.Tyvärr visar ju att man inte ställerupp för detta. Man ingår i en regering som tyvärrbidrar till att klyftorna ökar.Det är ju inte sant, som säger, attvi inte har sett konsekvenserna avskolpengssystemet . Det har vi. Titta istorstadsområdenas förorter! Använd de materialoch de siffror som har presenterats. Prata med delärare och den övriga personal som jobbar i de härskolorna och be att få synpunkter! Det har skettmycket stora förändringar som gör att elever medsvårigheter har fått ökade svårigheter. Det är ocksådokumenterat att antalet elever med svårigheter --tyvärr, tyvärr -- ökar i skolan , BirgittaCarlsson.Anf. 148 ()replik:Herr talman! Jag tycker att det känns fel att skyllade förändringar som har skett påutbildningsområdet på skolpengen, som JanBjörkman gör. Vi vet att resurserna till utbildninghar minskat ute i kommunerna, men jag gör inteden koppling som gör när han sägeratt det enbart skulle bero på skolpengen.Kommunerna har minskade resurser, och vi harockså sett att många skolor har skurit iutbildningen. Det är ju annorlunda , när kommunen en påse pengar som den kananvända på ett friare sätt än tidigare, då det var merstyrning från riksnivån.De förändringar talar om är effekterav mycket annat. De hänger samman med densnedhet som kanske finns inom olika områden ochi olika skolor. Jag gör inte den koppling som JanBjörkman gör. Jag tror att det är effekter av andrasaker som vi ser just , kanske avsocialdemokraternas bostadssegregation och av miljonprogrammen.Anf. 149 ():Herr talman! När utbildningsministern i går kvällstarkt pläderade för att försämra de offentligafinanserna med ytterligare 8 miljarder kronortalade han om hur viktigt det är att vi inompolitiken begränsar de områden vi agerar på.Därför blir man förvånad, herr talman, när man seratt nu ger ut två skrifteri vardera 650 000 exemplar, en till föräldrar igrundskolan och en till barn i . Inte föratt det inte är viktigt och angeläget medinformation, men jag tycker att det är viktigt att detsägs i kammaren att det måste göras en åtskillnadmellan de uppgifter som de statliga verken har ochde uppgifter som de politiskt tillsattadepartementen har.Det är, herr talman, också anmärkningsvärt gör den här typen av satsningar utan att habudgeterat utgiften, som är i storleksordningen 4miljoner kronor, och trots ett beslut här i kammaren om att avslå enbegäran om tilläggsanslag tillUtbildningsdepartementet. Det är enutomordentligt allvarlig signal till de verk, till dekommuner och till de resultatenheter runt om ilandet som har att följa sin budget och ta ansvar förekonomin.Herr talman! Kravet på arbete åt alla och allasdelaktighet i samhällsbygget är en grundbult försocialdemokratin. Den breda utbildningen har varitSveriges styrka . Med sammabreda ansats vill socialdemokratin möta 2000-talet.Det är med stolthet vi kan peka på vad i går sade om att svensk skola håller högklass. Dels är det en jämn utbildning -- vi harbetydligt jämnare skolresultat än man har i andraländer. Dels innebär den breda satsning vi har gjorti att de som är duktigast i de svenskaskolorna också har betydligt bättre kunskaper äneliten i t.ex. franska eller tyska skolor. Det ärviktigt att peka på att just detta att alla får chansenär villkoret för att alla skall kunna vara delaktiga iframtiden och även för att olika begåvningar skallkunna tas till vara.Den dyslexiutfrågning som utskottet hade för enliten tid sedan visade hur viktig utbildningen är iframtiden. gick det att jobba på vissaställen inom industrin utan att kunna läsaordentligt. I dagens datasamhälle slås den ut sominte har läskunskaper. På samma sätt är det påmånga ställen när det gäller matematik ochnaturorienterade ämnen.Därför är det med största oro man ser påsituationen i skolan. redogjorde förnågon vecka sedan inför revisorer föratt flera skolor nu öppet säger att elever med läs-och skrivsvårigheter inte får det stöd de behöver.Likvärdigheten är i fara. Risken är att en del eleverinte får tillräckliga matematikkunskaper för nu inte längre klarar av att delaarbetsgrupperna i många skolor.Förhållandena när det gäller undervisningen i denaturorienterade ämnena är inte de bästa -- det ären av akilleshälarna i den svenska skolan. Det finnsdärför anledning att fråga borgerligheten: Var detvälbetänkt att bara för att man inte pallade förtrycket från bl.a. tidningen skära ned denaturorienterade ämnena ?Vi socialdemokrater ser lärarutbildningen som engrundbult i utvecklingen av en god skola. Detgenomfördes för en modernlärarutbildning som kombinerade gedignaämneskunskaper med pedagogisk kunskap och sombyggde på didaktiska principer.Högstadiet har ibland varit akilleshälen för deelever som har det jobbigt. Därför var det så viktigtatt utveckla lärarutbildningen. Den utbildningenville man inte fullt ut erkänna från borgerlighetenssida. Man lät moderat prestige gå före omsorgenom barnen och införde den s.k.Unckelutbildningen. Det är allvarligt. Jag yrkarbifall till reservation 6.Vi hör ofta borgerligheten göra yviga uttalandenom behovet av kunskaper i skolan. Man pratarväldigt mycket om lärarnas roll, men man tar intetill sig en del av de behov som verkligen finns. Detfinns anledning att titta på hur lågt borgerlighetenegentligen värderar lärarkompetensen. I beslutetom entreprenadskolor, i riktlinjerna för defristående skolorna, sätts lärarkompetensen lågt.Vi börjar få lärarlösa lektioner runt om igrundskolan. Det här rimmar illa med de yvigauttalanden om lärarkompetens som man i andrasammanhang har gjort.Jag tyckte det var välgörande och bra att höraBirgitta tala om vikten av samverkanmellan skola och barnomsorg. jag är eniga i den frågan. Det beklagliga är attregeringen under ledning av skolministern intevelat se det spännande utvecklingsarbete som skerute i kommunerna och inte heller velat ta steget attinföra en gemensam läroplan för barnomsorg ochskola. Den strikta åtskillnad som regeringen görmellan barnomsorg och skola går på tvärs mot enmycket spännande utveckling på fältet. Det ärbeklagligt.Herr talman! Vi socialdemokrater ser alla barnsrätt till en god utbildning som en grundbult förframtidsutvecklingen. Vi kräver att skolpengenseffekter för barn med funktionshinder skallanalyseras. Vi vill ha en helhetssyn på barn ochungdomar.Vi menar att barn i har rätt att krävaatt lärarna får en modern lärarutbildning som kanmöta varje barns behov.Anf. 150 HANS NYHAGE (m):Herr talman! Min avsikt är inte att åter gå in isakdebatten.Jag känner ett starkt behov av att vid detta tillfällefå rikta ett varmt tack till såväl vår kanslipersonalsom mina utskottskamrater. Vårt kansli har utförtett högst förnämligt och engagerat arbete och på ettföredömligt sätt betjänat oss ledamöter. Ni skall haett varmt tack.Till samtliga utskottskamrater vill jag uttala mintacksamhet över ett väl utfört utskottsarbete, ettutmärkt samarbete och ett enastående fintkamratskap. Jag vill rikta ett särskilt tack till EwaHedkvist , och . De har samtliga beslutat sig för attlämna och därmed också utskottet. Tackför era fina insatser och för det fina kamratskapet!Jag önskar er alla tre en god fortsättning. (Applåder)Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )17 § Distansundervisning, m.m.Föredrogsutbildningsutskottets betänkande1993/94:UbU14 Distansundervisning, m.m. (prop.1993/94:177 delvis och skr. 1993/94:183).Anf. 151 ():Herr talman! Distansutbildningen ingår som enviktig del i vuxenutbildningsverksamheten. Förmånga innebär denna verksamhet den endamöjligheten att förkovra sig.Långa avstånd eller oregelbundna arbetstider kanvara skäl till att distansutbildning är ett braalternativ.Statens skolor för vuxna i ochNorrköping är viktiga komplement till kommunalvuxenutbildning.Många högskolor erbjuder en del av sitt utbud pådistans.Verksamheten vid SSVH och SSVN har varitföremål för debatt . I betänkandetKunskapens krona föreslogs en kommunaliseringav skolorna. Remissinstanserna avvisade detta medmotiveringen att det förelåg en risk för attverksamheten skulle minska i stället för att, somönskvärt, öka.För vår del ser vi behov av en utveckling avdistansundervisningen. Inte minst användande avden nya informationsteknologin kan aktivt bidra tilldetta. Det är därför angeläget att understödja deolika projekt som startas för att utvecklaundervisningsformerna för distansutbildning såsom vi har redovisat i reservation nr 1 i dettabetänkande.Det är också viktigt att arbeta medmetodutveckling, dokumentation, information ocherfarenhetsåterföring. För att rationellt kunnaarbeta med dessa frågor och bidra tillkompetensutveckling via distansutbildning föreslårvi att ett distansutbildningsinstitut inrättas.Liknande förslag har framförts i betänkandetKundskapens krona.Det är förvånande att majoriteten inte anser sigkunna biträda förslaget när man betonarbehovet av utveckling av kreativitet ochnytänkande inom distansutbildningsområdet.Herr talman! Med det anförda ber jag att få yrkabifall till reservation nr 2 i detta betänkande.Självfallet står jag även bakom reservation nr 1.Anf. 152 ():Herr talman! På grund av att vi har strukit nertaletiderna har vi bara var sin minut på oss.Jag yrkar bifall till propositionen. Jag anser attreservation nr 1 är fullkomligt onödig. Denuttrycker nämligen exakt det som ocksåmajoriteten uttrycker. Reservation nr 2 är ettkraftfullt slag i tomma luften. Tiden har faktisktsprungit ifrån idén om att distansutbildning kanutvecklas genom att den koncentreras till ett stortinstitut på ett ställe.Med detta, herr talman, tackar jag mina kamraterför i dag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )18 § Jubileumsfonds verksamhetunder år 1993Föredrogsutbildningsutskottets betänkande1993/94:UbU15 Jubileumsfondsverksamhet (redog. 1993/94:RR6).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )19 § Uppskov med behandlingen av vissaärendenFöredrogsutbildningsutskottets betänkande1993/94:UbU18 Uppskov med behandlingen avvissa ärenden.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )20 § Vissa ändringar i skollagenFöredrogsutbildningsutskottets betänkande1993/94:UbU20 Vissa ändringar i skollagen (prop.1993/94:242).Anf. 153 ():Herr talman! I detta betänkande behandlas någraolika frågor, bl.a. avgifter till fristående särskoloroch gymnasieutbildning för svårt rörelsehindradeelever.När det gäller bidragssystemet till de privatasärskolorna kan vi konstatera att regeringen nu harlagt sig nära den modell för bidragstilldelning somvi har förordat, även för de friståendegrundskolorna. Därför har vi inga invändningar.Regeringen vill att de fristående särskolorna skallha rätt att ta ut avgifter. Det är vi emot. Ävenbegränsade avgifter verkar segregerande ochmotverkar elevers och föräldrars möjlighet attutnyttja rätten att välja skola. Avgifter i privatasärskolor bör därför inte tillåtas.Rörelsehindrade elever har rätt att efter avslutadskolplikt få en för Rh-anpassad utbildning har framförtönskemål om att få ta in elever på gymnasieskolansindividuella program. Detta har regeringen påoklara grunder motsatt sig. Varför rörelsehindradeelever skulle ha rätt att välja individuella programpå en vanlig gymnasieskola men inte på en skolasom är anpassad för rörelsehindrade elever är svårtatt förstå. Vi finner det naturligt att alla Rh-eleverskall ha samma rätt till individuella program somövriga gymnasieelever. Det är därför glädjande attett enigt utskott ställer upp bakom detsocialdemokratiska kravet och ger regeringenbakläxa.Samma sak gäller behörighetsvillkoren för att manskall kunna antas till Rh-anpassadgymnasieutbildning. Genom att utskottet bifallerdet socialdemokratiska kravet även på denna punktges möjlighetatt göra en individuell bedömning av den enskildeelevens förmåga att klara av studierna.Det känns bra för de rörelsehindrade elevernasskull att utskottet avvisar regeringens förslag tilländring i skollagen.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till densocialdemokratiska reservationen, som är fogad tilldetta betänkande.Anf. 154 ():Herr talman! Liksom vill jaguttrycka min glädje över att vi har kunnat ena oss iutskottet. Vi säger ja även till utvecklingsstördaelever med den Rh-anpassade utbildningen.Därmed avstyrker vi regeringens förslag som gickut på att eleverna skulle vara tvungna att varabehöriga till utbildning på nationella program föratt kunna gå den utbildningen.Detta ser jag som ytterligare ett av flera beslut somvi har fattat här i under den senastemandatperioden för att underlätta förutvecklingsstörda elever att integreras i skolan.Undervisningen vid Rh-gymnasierna i ,, och är redanindividuell. Därför hoppas jag att det inte kommeratt bli några svårigheter. Tvärtom tror jag attutvecklingsstörda elever i elevgrupperna kommeratt berika skolans vardag.Jag skall också ta upp det andra förslaget som gälleren ändring i skollagen. Det handlar om att avgifterskall tas ut och om att elevernas hemkommunerskall vara skydliga att ge ersättning till elever ifristående skolor. I denna fråga har vi inte riktigtkunnat ena oss i utskottet. Det finns ensocialdemokratisk reservation, som vi hörde JanBjörkman säga.Jag tycker att också detta är ett led i en integreringoch normalisering. Det skall vara samma villkoräven för de fristående särskolorna när det gäller attta ut elevavgifter. Samma regler skall gälla.Skolverket skall kontrollera om skolorna uppfyllerde krav som finns för att få bidrag. I annat fall skallbidraget dras in. Skolan skall också, efterdiskussion, ges möjlighet att ändra avgiften.Herr talman! Jag tycker att det är viktigt att vi idessa frågor har samma beslutsgång när det gällerutvecklingsstörda elever och särskolor.Med detta vill jag bara yrka bifall till hemställan iUbU20 och avslag på reservationen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )22 § Beslut om fortsatt ärendebehandlingKammaren beslöt att ärendebehandlingen skullefortsättas vid arbetsplenum tisdagen den 7 juni.23 § BordläggningAnmäldes och bordladesSkrivelse1993/94:252 Insatser på miljöområdet till Central-och ÖsteuropaKonstitutionsutskottets betänkanden1993/94:KU18 Reformera riksdagsarbetet1993/94:KU43 Riksdagsledamöternas pensionerm.m.1993/94:KU45 Uppskov till 1994/riksmötemed behandlingen av vissa ärenden1993/94:KU50 Folkomröstning om betänkanden1993/94:JuU31 Bostadsdomstolen1993/94:JuU33 Slutlig reglering av statsbudgetenför /95, m.m.1993/94:JuU34 Uppskov med behandlingen avvissa ärendenLagutskottets betänkanden1993/94:LU28 Registrerat partnerskap m.m.1993/94:LU32 Ändringar i aktiebolagslagen m.m.1993/94:LU38 Ändrat anslag till betänkande1993/94:UU27 Uppskov med behandlingen av vissaärendenSocialförsäkringsutskottets betänkande1993/94:SfU25 Vissa studiestödsfrågorTrafikutskottets betänkanden1993/94:TU30 Investeringsplaner förinfrastrukturen1993/94:TU34 Överenskommelse om investeringari trafikens infrastruktur i Göteborgsregionen1993/94:TU36 Godkännande av grundläggandeprinciper för avtal rörande Arlandabanan1993/94:TU38 Kompletteringspropositionen inomtrafikutskottets beredningsområde1993/94:TU39 Uppskov med behandlingen av vissaärenden24 § Kammaren åtskildes kl. 16.59.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 6§ anf. 51 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 14 § anf. 87(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. anf. 103(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 15 § anf.124 (delvis) ochav förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.