prot · GI0932 · 1994-11-30 00:00:00 — Då tycker hongenast att det finns utrymme för att inteckna de vins-terna i form av en sänkning av den allmänna arbetsti-den. Är och inte med-vetna om att det finns någonting som heter budgetun-derskott och statsskuld och att det kanske finns godaskäl att först ta itu med de problemen, om vi skallkunna bibehålla välfärden på detta område på litetsikt?Anf. 99 ():Fru talman! Jag är mycket medveten om att detfinns budgetunderskott och statsskuld. Jag var ickemedveten om att var ett parti som till-sammans med oss ansåg det angeläget att dra inövervinsterna från exportindustrin för att betala det.Jag ställer gärna upp och diskuterar med moderaternaom hur vi skall kunna åtgärda det. På något annat sättkan jag inte tolka inlägg när detgäller sammankopplingen mellan exportindustrinsövervinster och statsskulden.När det gäller arbetstidsförkortningen och kopp-lingen till hur t.ex. årsarbetstiden slår i de olika län-derna kan jag konstatera att jag i mitt inlägg sade att iSverige jobbar allt färre mer och allt fler står utansysselsättning. I jobbar kvinnor deltid. Attinföra en arbetstidsförkortning innebär att vi utjämnararbetstiden mellan individer.I vårt förslag och vår motion har vi sagt att detta ären angelägen social reform. Vi har också sagt att viinte är intresserade av att delta i en arbetstidsutred-ning som har till uppgift att verka för förlängd semes-ter eller andra typer av förlängd ledighet. Vi vill kon-centrera oss på den dagliga arbetstidsförkortningen.Där ligger den stora skillnaden mellan de siffror somChristel stödjer sig på och dem jag redogörför. Jag jämför arbetstiden per dag, normalarbetstidenper vecka.Jag är mycket medveten om att vi i kanuppvisa en annan statistik om vi tar med de långtids-sjuka, föräldraledighet och olika typer av semester-förmåner. Men för mitt parti, , är detangeläget att få en kortare arbetsvecka och en kortarearbetsdag. Den åsikten har vi av sociala skäl, jäm-ställdhetsskäl och rättviseskäl. Vi vet att det skaparfler sysselsättningstillfällen.Anf. 100 ():Fru talman! Jag tänker inte förlänga debatten yt-terligare. Jag vill bara försäkra att detbåde för mig och alla andra moderater vore fullstän-digt främmande att tala om indragning av företagensövervinster. Det är en terminologi vi över huvud tagetinte använder oss av.Vi moderater noterar att det efter de tre borgerligaregeringsåren nu börjar gå bra för . De eko-nomiska hjulen börjar rulla allt snabbare. Vi förutsätter att företagen kommeratt betala lagstadgade skatter och avgifter på sinainkomster.Anf. 101 ():Fru talman! Under de borgerliga åren skedde enförtäckt devalvering här i landet. Den innebar attexportindustrin fick ett stöd på , som slårigenom lägre lönekostnader i förhållandetill den marknad man säljer sina varor på. ChristelAnderberg har just redovisat att hon inte har någotintresse av att dra in dessa , detta förtäckta stöd,till statskassan. Frågan blir då om intresserad av att använda detta till att förkortaarbetstiden för de löntagare som faktiskt, i relation tillden inhemska marknaden, inte har tagit del av dessa20 % som den borgerliga regeringen belönade export-industrin med när man bidrog till att valutakursenförändrades.Jag är beredd att tillsammans med parterna på ar-betsmarknaden initiera möjligheter att omvandladessa övervinster till en förkortad arbetstid, om det ärdet parterna tycker är det rimliga och riktiga. Däravförslaget att vi skall initiera försöksverksamhet. Stäl-ler upp på det?Anf. 102 ():Fru talman! anförande utgår fråninställningen att all egendom är stöld och allting somföretagen och de enskilda får behålla av sina inkoms-ter är en gåva från staten.Jag kommer inte att medverka till det som IngridBurman nu föreslår. Det som jag med liv och kraftskall ägna åt är att lägga grunden föratt de svenska företagen kan fortsätta att gå bra ochexpandera, att de små företagen kan växa och blimedelstora och anställa flera människor. Det är fak-tiskt av inkomsterna från företagsamheten vi allalever.Sveriges ekonomiska läge är inte sådant attvi kan inteckna vissa inkomster och öronmärka demför sådana här experiment.Den miljard som talar om, varifrånskall vi få den? Vem skall betala?Anf. 103 ():Fru talman! Jag tror att harvarit något ouppmärksam om hon inte har noterat attvi inte har reserverat oss just för den miljarden. An-ledningen är att i budgetbehandlingen av-slog det förslaget. Den miljarden finns inte. Vad vi istället har lyft fram i vårt särskilda yttrande är att detnu blir utredningens uppgift att initiera försöksverk-samhet. Jag har använt min taletid till att redovisa attdet bör finnas ekonomiskt utrymme på arbetsplatsernainom delar av industrin för att genomföra en försöks-verksamhet i stället. Utredningen bör ta tag i detta.Jag blir ganska bekymrad när jag förstår attChristel tillhör dem som avhögkonjunktur säger att vi inte kan förkorta arbetsti-den på grund av arbetskraftsbrist och som under tiderav lågkonjunktur eller när folk står utan sysselsättningsäger att vi inte kan förkorta arbetstiden därför att dettär på företagsamheten. Skulle samtliga ledamöter avSveriges riksdag diskutera som ,skulle det inte bli någon arbetstidsförkortning vare sig1995 eller , för då skulle det aldrig vara möj-ligt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 27 §. )24 § Vissa fastighetsrättsliga frågor m.m.Föredrogsbostadsutskottets betänkande1994/95:BoU1 Vissa fastighetsrättsliga frågor m.m.Anf. 104 ():Fru talman! Detta ärende gäller en liten ändring itillämpningen av fastighetsbildningslagen vid delningav skogsfastigheter. Den lilla förändringen skulle fålagen att fungera på avsett sätt i hela landet, även ivårt norra inland.Dagsläget är följande. Med den ändring som träd-de i kraft ville att detskulle bli enklare att bilda små fastigheter. Motivetbakom ändringen var bl.a. önskemålet att öka syssel-sättningen och att få fler att bo på landsbygden. Dethar också uppnåtts i stora delar av landet, men inte inorra . Där har det i stället blivit svårare attbilda små fastigheter - tvärt emot vad lagstiftarnamenade.Varför har det gått så tokigt? Enligt reglerna i3 kap. 7 § andra stycket får fastighetsbildning sominnebär skadlig delning av skogsbruksfastighet inteäga rum. I propositionen har tagits upp vad som kananses vara skadlig delning. Där sägs bl.a. att manskall förhindra att fastigheter delas upp i mindre pro-duktionsenheter som skulle bli så små att de blirmindre intressanta att sköta. Departementschefenanger som riktmärke att den nybildade fastighetenskall kunna ge en årlig tillväxt på 200-250 skogsku-bikmeter.En konsekvens av detta blir att fastigheter kan bil-das i som omfattar skogs-mark, medan det i stora delar av norra integår att bilda fastigheter skogsmark!Det kan inte ha varit lagstiftarnas avsikt att skapa enså stor skillnad mellan norr och söder - mer än fyragånger så mycket.Skillnaden gäller enbart skogsfastigheter. Men ef-tersom jordbruket spelar en förhållandevis liten roll istora delar av norra , blir ändå effektenmycket besvärande. När det gäller delning av jord-bruksfastigheter medger 5 § att regionalpolitiska hän-syn tas vid bildning av små jordbruksfastigheter. Vadsom behövs är att samma regionalpolitiska hänsynkan tas vid delning av skogsfastigheter. Eftersomfrågan om regionalpolitiska hänsyn uttryckligen tasupp i 5 § tror jag att det skulle räcka med ett uttalandeav att regionalpolitiska hänsyn kan tas viddelning av skogsfastigheter i likhet med delning avjordbruksfastigheter.I reservationen av föreslås att rege-ringen skall ges i uppdrag att bedöma vilka åtgärdersom behöver vidtas och att återkomma med förslagom detta till . Jag yrkar bifall till dennareservation.Anf. 105 ():Fru talman! Den lag som vill änd-ra på är inte fullt gammal. När motionerna somligger till grund för reservationen väcktes var lagenmindre än en månad gammal.Det har hänt saker och ting under resans gång. Vihar sett i medier att de förhållanden som råderi , och som efterlyser inorra , har lett till att styckade skogsfastighe-ter minskat till en areal som gör att de enligtskogsvårdslagen kan kalavverkas utan att hänsyn tastill naturen. Jag tror att det är högst angeläget att den-na lag får gälla tills det har varit möjligt att se delångsiktiga effekterna, dvs. se sambanden mellanskogsvårdslagen och fastighetsbildningslagen.Fru talman! Därför vill jag yrka avslag på reser-vationen och bifall till utskottets hemställan i betän-kandet.Anf. 106 ():Fru talman! Jag håller fullständigt med Bengt-OlaRyttar att det är tråkigt att skogsvårdslagen missbru-kas. Men det är alltså skogsvårdslagen som missbru-kas - inte fastighetsbildningslagen som vi diskuterarjust . Att det sker en kalavverkning av de små fas-tigheterna beror på att ransoneringsparagrafen iskogsvårdslagen i princip har tagits bort. Regeringenhar, såvitt jag vet, uppmärksammat detta problem ochaviserat att ransoneringsparagrafen fortsättningsvisäven skall gälla de små fastigheterna. Jag vill betonaatt det är skogsvårdslagen, inte fastighetsbildningsla-gen, som missbrukas.Jag skulle vilja fråga om enformulering i utskottsbetänkandet. Nästan längst nerpå s. 3 i betänkandet står det följande: "Bestämmelserom möjlighet att ta regionalpolitiska hänsyn vid bild-ning av skogsfastigheter som motionärerna anser skallinföras i 7 § återfinns således redan i 5 §. Bestämmel-serna i 7 § syftar som ovan angivits till att ge ettskydd för skogsnäringen och för skogsmiljön. "Betyder detta att utskottet menar att man kan taregionalpolitiska hänsyn även vid tillämpningen av7 §?Anf. 107 ():Fru talman! Det är precis som det står i utskottetsbetänkande. Det måste innebära det om.När det gäller den skogsskövling vi har bevittnatunder finns det naturligtvis ett sam-band med fastighetsbildningslagen. Det är den somhar gett möjligheter att klyva skogsinnehaven tillsådana storleksordningar att det har blivit möjligt attbedriva denna skövling. Jag tror att det vore ett klartförhastat beslut av att vidta åtgärder.Vi behöver veta mer för att kunna bemöta dessa atten-tat mot våra skogar.Anf. 108 ():Fru talman! Därom råder det inga delade mening-ar oss emellan, . Jag är helt inne påsamma linje som . Syftet med reser-vationen är inte att det skall ske styckningar av marksom sedan skall kalavverkas. Det måste definitivtstoppas.Tycker att det är rimligt att det inorra inland inte kan bildas skogsfastighetersom är mindre än , när det i södra går att bilda skogsfastigheter som är ?Anf. 109 ():Fru talman! Jag tycker att det är rimligt att ta tidpå sig för att se hur den nya lagstiftningen fungerar.Visar det sig att lagen i någon mån missgynnar Norr-land får man återkomma till den frågan vid senaretillfälle. Jag tror att det skulle vara förhastat att göranågot nu.Jag misstänker inte alls för att gåskogsskövlarnas ärenden.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 27 §.) 25 § Plan- och byggfrågorFöredrogsbostadsutskottets betänkande1994/95:BoU2 Plan- och byggfrågor.Anf. 110 ():Fru talman! Under har luftvärmens va-ra eller inte vara diskuterats i fackkretsar och i pres-sen.Enligt förespråkare för luftvärme är det nödvän-digt att använda återluft i dessa system för att de överhuvud taget skall kunna fungera. Förespråkarna sägerockså att utan återluft blir luften inne alldeles för torroch att trovärdigheten i exportsammanhang ifråga-sätts.Det var främst som ventilationssys-tem med återluft blev populära på grund av de energi-besparande åtgärderna. Många återluftssystem under-hölls dåligt. gjordes t.o.m. felaktiga ingrepp,som medförde en minskad mängd frisk tilluft och somdärmed hade effekt på luftkvaliteten.Under våren var på gång medförberedelser för att förbjuda återluft och därmedkanske också luftvärme. För att uttrycka mig milt kanjag säga att en livlig diskussion utbröt mellan myn-digheter och vissa ventilationstillverkare och återlufts-förespråkare.Av det tilltänkta totalförbudet mot återluft blev detett förbud mot återluft till sovrum, och krav infördespå att återluft skall renas. De här reglerna trädde ikraft i år.Enligt de nya reglerna tillåts återluft i bostäder en-dast om installationen utformats så, att luft från enlägenhet återförs till en och samma lägenhet, denåterförda luften renas och kraven på luftkvalitet,ventilation och installationer i avsnitten 6:21-6:24 i denya byggreglerna är uppfyllda.Återluft får inte föras till rum eller avskiljbara de-lar av rum för sömn och vila. Återföring av frånluftfrån kök, hygienrum eller andra utrymmen med lägrekrav på luftkvalitet är inte heller tillåtet.Hur har vi det då med återluften i barnstugor?Återluft i barnstugor och andra lokaler för motsva-rande verksamhet tillåts endast där det genom särskildutredning har påvisats att det är lämpligt samt underförutsättning att den återförda luften renas och attkraven på luftkvalitet, ventilation och installationer iövrigt är uppfyllda i enlighet med nämnda avsnitt. Dethär är alltså nya regler.Arbetarskyddsstyrelsens ventilationsföreskrifterträdde i kraft . De stadgar:"Ventilationssystem med återluft får installeras endastom särskild utredning har visat att de är lämpliga." här särskilda utredningen skall man visa hur dessasystem skall skötas och underhållas. Men föreskrifter-na gäller enbart nya installationer.På Arbetarskyddsstyrelsen bedömer man att anta-let ansökningar om nya återluftssystem är väldigt litetefter det att de nya, väsentligt skärpta, ventilationsfö-reskrifterna trädde i kraft. Enligt uppgift har det en-dast kommit in enstaka ansökningar för "mycketspeciella fall". Det är som grans-kar ansökningar om ventilationssystem.Under senare tid har luftvärmeförespråkare - des-sa sade tidigare att man för att ha luftvärme måste haåterluft - faktiskt ändrat uppfattning. De pläderar nuför luftvärme utan återluft som det bästa alternativetsett ur många synvinklar.I april i år sade , som jobbar påProvningsanstalten i , i nr 4 av tidningen - och han är en av dem som tidigare sade attdet är fullständigt omöjligt att ta bort återluft - att detgår utmärkt att slopa återluften. harundersökt saken och jämfört hur det blir i ett ochsamma hus med återluft respektive utan återluft. Förstoch främst blir energiförbrukningen, som han tidigaresade skulle bli mycket större, oförändrad. Tempera-turskillnaderna i bostaden blir oförändrade. Den rela-tiva fukthalten, som han tidigare sade skulle bli för-störd, blir också oförändrad. Beträffande luftkvalite-ten har funnit att emissionsnivåernaockså är oförändrade. Och håll i er! Tilluften blir rentav bättre om man inte har återluft - och den somskulle bli sämre. Vi andra som inte är experter har juhela tiden trott att luft utan återluft måste bli bättre,för det säger sunda förnuftet. Dessutom minskar bull-ret, som ju är ett stort problem. Kostnaderna för in-stallationer blir lägre!Sammantaget visar det sig bli mera förmånligt attinte ha återluft.Återluft i djurstallar är i praktiken förbjudet,eftersom ventilationsföretag, lantbruksforskare ochlänsstyrelsens lantbruksenhet avråder från återluft.Man hävdar med bestämdhet att kanalsystem är oac-ceptabla.Länge har det varit dags att se till att alla barn,oavsett om det är människans eller djurens barn, skallfå rätt till så ren inomhusluft som möjligt.Förbjud all återluft i främst barnstugor, men na-turligtvis även i alla andra utrymmen där levandevarelser vistas!Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 3.Anf. 111 ():Fru talman! Först några ord om två vänsterparti-motioner, i fråga om vilka vi inte reserverar oss utanavvaktar regeringens hantering av de beslut som föl-jer.Först gäller det kvalitetsmärkning av bostäder. Detär ett krav som vi länge haft på vår dagordning, inteminst med tanke på alla sjuka hus som byggts underen lång period.Bostadsutskottet finner att starka skäl talar för attett system för kvalitetsmärkning av bostäder bör ut-vecklas, men av bostadsmarknadens parter. Om dettainte kommer till stånd, förutsätts det att regeringen tarde initiativ som erfordras för att utvecklingsarbetetkommer till. Möjligen kan man tycka att utskottetsskrivning är litet vag när det gäller regeringens ansvarför det här. Men vi kommer att bevaka frågan nogaoch återkomma med vårt krav, om ingenting händer.När det gäller kommunernas möjligheter att i denkommunala planprocessen se till att största möjligamiljöhänsyn tas när det gäller mark- och vattenan-vändning så avvaktar vi den plan-och byggutredningsom är ute på remiss och under beredning och varsintentioner väl stämmer överens med vår motion.Så, fru talman, till våra reservationer. Det är braatt byggregler från innehål-ler regler om skärpta krav på energihushållning i allabostadshus liksom kravet på en effektiv elanvändning.Men det räcker inte för att få en helhetssyn och ettekologiskt tänkande i byggandet. Ett tänkande somminimerar energiåtgången i alla led, från byggmate-rialtillverkningen till det färdigproducerade huset meddess användning och drift, är nödvändigt med tankepå att vi på samhällets alla områden måste vara medoch bidra till en minskad energiåtgång nu när vi skallbörja avveckla kärnkraften och satsa på förnyelsebarenergi.För att detta skall kunna bör regeringen ut-reda frågan och komma med förslag för att få denhelhetsbedömning som eftersträvas i motionen, och dåräcker inte nya byggregler.Det behövs åtgärder på flera områden, därför attdet finns en stor energisparpotential inom byggsektornsom det är lönsamt för samhället att tillvarata. Ettsparande kommer bäst till stånd genom en kombina-tion av olika styrmedel och genom restriktioner, sti-mulanser och utbildning. Regelstyrning är också vik-tigt för att komma till rätta med bristerna inom drift,skötsel och underhåll, vilka är ett stort problem i dettasammanhang.Stimulanser kan uppnås genom en översyn avskattelagstiftningen, som skall gynna dem som hus-hållar med energi och som i byggandet investerar ienergibesparande åtgärder.Systemen för energiförsörjning inom fastighetermåste utvecklas för drift, skötsel och underhåll. Härfinns det mycket att göra. Tekniken finns, men detkrävs utbildningsinsatser för berörd personal. Dettakan också stimuleras på olika sätt. Även de befintligautbildningarna på energi- och miljöområdena börstärkas ända upp på högskolenivå.Energihushållande åtgärder och system bidrar intetill sjuka hus, om åtgärderna utförs på rätt sätt ochmed riktiga material. Den tekniken finns i Sve-rige. Det är dessutom så att den billigaste och minstmiljöbelastande kilowattimmen är den som aldrigproduceras.För att den här processsen skall ta fart ute i kom-munerna tror jag att det måste finnas en samordnare ide här frågorna, en samordnare som kan bidra medkunskaper och leda förändringsarbetet utifrån en gi-ven målsättning. Därför vidhåller jag kravet på att detskall finnas kommunala energisparrådgivare ute ikommunerna. Det är en långsiktig satsning somkommer att visa sig vara lönsam och nödvändig för inom bostadssektorn skall bidra till att minskaenergianvändningen, eftersom den totala energian-vändningen måste minska i landet som helhet.I propositionen om vissa ekonomisk-politiska åt-gärder finns tankar om att återkomma till miljösats-ningen för kommunerna. Här finns då exempel påinsatser som är tänkbara för att få fart på energispa-randet i våra kommuner. Jag tänker då på kravet omenergisparrådgivare, utbildningsinsatser, särskildastimulansåtgärder och en hel del annat. Därför yrkarjag bifall till reservationerna 1 och 2 i bostadsutskot-tets betänkande nr 2.Anf. 112 PER ():Fru talman! Vi står inför en avgörande omställ-ning när det gäller vår förbrukning av ändliga resur-ser. Kärnkraftsavvecklingen rycker ju allt närmare,och utvecklingen av alternativa, förnybara och in-hemska energikällor brådskar. Trots att kunskaper ocherfarenhet finns, och trots att vi har skrivit under in-ternationella deklarationer och konventioner uppträdervi mycket tvekande på väg in i det ekologiskt hållbaraoch socialt rättvisa samhället. Vi måste ge klara, en-tydiga och trovärdiga signaler . Det ekologiskatänkandet skall genomsyra hela vårt samhälle ochpåverka alla led. Just helhetssynen är viktig för tro-värdigheten.Ett steg på vägen är att stimulera och stödja detekologiskt anpassade byggandet och boendet. Därförbör byggreglerna anpassas och möjligheter ges tillstyrning med skatter och avgifter. Det som är långsik-tigt bra för miljön och vår hälsa skall också varakortsiktigt lönsamt. Material och metoder som inteuppfyller högt ställda miljökrav skall vara dyra. Mil-jöskulden måste få ett ansikte, och kopplingen mellanorsak och verkan måste bli klarare. Vi får inte blundaeller huka oss inför den verkligheten.Miljöpartiet de grönas krav är en 25-årig energi-hushållningsplan med reduktion av energi-förbrukningen . Det är dags att börja nu.Fru talman! För att kunna leva upp till Riokonfe-rensens överenskommelser och få verkliga resultat idet lokala Agenda 21-arbetet ute i kommunerna krävssatsningar på bl.a. energirådgivning. Sedan det statli-ga stödet togs bort 1986 har just denna viktiga infor-mation i många kommuner kommit på undantag ochlagts ned. Det är dags att åter stärka informationsin-satserna och införa en miljö- och energirådgivning -en kvalificerad sådan - i landets samtliga kommuner.Fru talman! Jag stöder reservation 1 och yrkar bi-fall till reservation 2.Anf. 113 ():Fru talman! I betänkandet behandlas 21 motionerväckta under den allmänna motionstiden . Mo-tionerna är alltså skrivna under den borgerliga rege-ringens tid. har vi en ny regering, och den nuva-rande regeringen har planer som tillgodoser vissa avmotionskraven.Riksdagen har beslutat om ändringar iPBL som vi har haft synpunkter på och som senareunder hösten kommer att bli föremål för kammarensbehandling, bl.a. vad avser ikraftträdandet.Den genomgripande översynen av plan- ochbygglagen som inleddes har förutom detbeslut som fattades resulterat i ytterligaretvå betänkanden som övervägs i regeringskanslietoch som kommer till förbehandling.Fyra motioner tar upp ökad miljöhänsyn i plane-ringen. Gemensamt för motionerna är att de lyfterfram plansystemets betydelse som instrument förmiljöarbetet i kommunerna. De ger också uttryck föruppfattningen att det skall ställas krav på ökad miljö-hänsyn i planeringen. Vi delar denna uppfattning, ochdet är viktigt att i den fortsatta behandlingen av plan-och byggutredningen se till att kommunernas ställningi detta avseende inte försvagas utan snarare förstärks.I den förändring av byggreglerna som Boverketbeslutat om är vi kritiska till bl.a. det som gäller bo-städernas utformning. Vi är rädda för att de kan ledatill sämre bostäder där de tvingas bo som inte har rådatt bo någon annanstans. Utskottet säger nu att det ärviktigt att kvaliteten i våra bostäder utvecklas ochbibehålls på en hög nivå. Det är bra. Vi förutsätter dåatt regeringen följer detta och tar de initiativ som ärerforderliga för att leva upp till detta.Fru talman! I en reservation begär Vänsterpartietoch ett tillkännagivande om krav påenergihushållning. Vi delar uppfattningen att vi skallsträva efter att åstadkomma en bättre energihushåll-ning. I de regler som fastställde harkraven skärpts. Vi måste ge dessa regler möjlighet attfungera någon tid innan vi kan dra några konkretaslutsatser. Därför är vi inte nu beredda att tillstyrkamotionerna.Vänsterpartiet har också reserverat sig mot attriksdagen inte inför ett obligatoriskt krav på kommu-nerna att inrätta energirådgivning. Detta är ett gam-malt känt krav i bostadsutskottet. Även vi tycker attdetta är bra, men vi tycker som tidigare att det ärkommunernas uppgift.I flera motioner förordas att det i byggreglernaskall ställas krav på obligatorisk installation av brand-varnare. Det ligger enligt utskottets mening också ettstort värde i att brandvarnare installeras i våra bostä-der. Den här frågan har utretts av , och våren1992 lämnades ett förslag till regeringen. I september1994 har regeringen uppdragit åt att under-söka om ökad brandsäkerhet kan uppnås bl.a. genomfrivillig installation av brandvarnare.