prot · GH0956 · 1994-02-08 00:00:00 — Om dessa vore riktiga, skulle änallvarligare kritik ha kunnat riktas mot den tidigareregeringen för att de sålt ut statens tillännu lägre priser.Under den tidigare socialdemokratiska regeringenlät dåvarande industriministern sälja till ett pris av ca55 kronor. lät dåvarande industriministernIvar staten sälja till priset140 kronor. Några månader därefter noteradesaktien till ca 215 kronor.I maj månad 1992 erbjöd staten s.k. SSAB-paket,vart och ett bestående av en statsobligation samt100 köprätter berättigande till köp av lika mångaSSAB-aktier till ett prisav per aktie. Ett stort antalprivatpersoner, anställda och institutionertecknade sig för SSAB-paketen.Staten, som är en av de allra största aktieägarna inäringslivet, kan naturligtvis inte sälja ut alla sinaaktier när man bedömer att börsenhar nått den högsta kursnivån. Som alla med insikti ämnet nog inser skulle börsen då rasa och utbytetav försäljningen bli tämligen magert, utöver denoreda det skulle skapa på finansmarknader samthos företag och köpare.Därför har regeringen strävat efter att ageralångsiktigt och sprida privatiseringserbjudandenaöver tiden samt utforma dem efter varje enskiltföretags förutsättningar.Genom utformningen av SSAB-erbjudandeträknar staten med att kunna sälja sitt innehav avknappt hälften av samtliga aktier i bolaget vid ettenda tillfälle. Detta sker till en högre kurs än aktienhar noterats till under ca av de ca somaktien har varit börsnoterad.Därmed har det enligt min uppfattning varit en godaffär för staten. Allra viktigast i det sammanhangetär dock att privatiseringen av har varit braför företaget. Från att ha varit ett statligtkrisföretag har utvecklats till att bli ett avEuropas mest effektiva stålföretag. Däri ligger denstörsta och viktigaste nyttan för staten,skattebetalarna, de anställda, ekonomisamt även för , för att kort besvara ävenÅke Selbergs fråga. Att har utvecklats såpositivt är givetvis av stor betydelse i företagetsomgivning.Birgitta fråga ger mig ytterligaretillfälle att understryka min uppfattning attaktiekurser och värderingen av aktier varierar. Deutländska institutioner som ursprungligenförvärvade 15 000 SSAB-paket har uppenbarligengjort en annan värdering än frågeställarna avaktiens värde. Fram t.o.m. november månad 1993hade de nämligen sålt av sina köprätter.Anf. 11 ():Fru talman! Jag tackar näringsministern för svaret,men jag är naturligtvis väldigt missbelåten med det.Det är ungefär som att höra en grammofonskivasom har hakat upp sig.Om vi har smittats av kvällspressen är det ganskanaturligt. Det är inte bara kvällspressen som harskrivit ner de båda privatiseringsaffärerna,försäljningen av respektive . Detborde faktiskt vara något värde i vad deekonomiska bedömare som finns inompressvärlden säger. Sedan jag började i detpolitiska livet har jag aldrig sett att en affär skrivitsner så mycket som just den här affären.Därför vill jag naturligtvis kommenteranäringsministerns relaterande till den tidigareregeringens utförsäljning av statlig egendom. Dåhandlade det faktiskt om att ta risker, vilket det integjorde . var det helgarderat för att med allatill buds stående medel privatisera. Det handladeinte om att göra en bra affär för staten. Sex miljonerskattebetalare anser att de har fått betala den dåligaaffär som näringsministern har gjort. Att sälja utstatens företag värt 4 miljarder för 2 miljardermåste väl anses som en ganska dålig affär.Jag vill ställa en fråga till näringsministern:Kommer vi att få se fler skandalaffärer av liknandeart när det gäller den fortsatta privatiseringen, somvi har hoppas inte blir av?Anf. 12 ():Fru talman! Man får väl tacka för svaret, även omdet inte var mycket till svar. Jag vill börja med attge Per en liten upplysning: Vi har inteinspirerats av kvällspressen. Det är möjligt att PerWesterberg hämtar sin inspiration där. Vi harhämtat den i den mycket djupa oro som många avdem som jobbar i dessa företag känner och hos alladem som bor i de regioner som detta berör. Det ärdär inspirationen och oron har vuxit, och det ärbakgrunden till frågan.Det är ett på många vis anmärkningsvärt svar. Förstkan jag notera att näringsministern många gångertidigare har sagt att det har ett värde i sig att säljaut de statliga företagen och göra om dem tillprivata. Jag skulle vilja vända på det och ställa ettantal frågor före försäljningen: Är detta bra förföretagets utveckling, är det bra för regionen ochför de människor som jobbar där? Det är dessafrågor som jag tycker att det är viktigt att svara påinnan man bestämmer sig för ägandeformer. PerWesterberg börjar alltid i den andra ändan ochsäger: Det har ett värde i sig.Sedan vill jag påpeka en mening i svaret som lyder:''Från att ha varit ett statligt krisföretag har SSAButvecklats till att bli ett av mest effektivastålföretag.'' Menar näringsministern att dennarekordutveckling har skett därför att företagetskulle privatiseras? Svaret på den frågan är ganskaviktigt för att kunna bedöma hur näringsministernhar resonerat.Jag vill fullfölja med frågor som jag tycker att jaginte fått något svar på. På vilket sätt harskattebetalarna gjort en bra affär? Motsäger sig PerWesterberg beskrivningen att regeringen har gettbort avskattebetalarnas pengar, som hade kunnatanvändas till någonting helt annat? Vore det inteärligare att säga att detta är en ideologiskutförsäljning som får kosta vad den kosta vill?Anf. 13 ():Fru talman! Jag vill också tacka näringsministernför svaret, även om jag inte är imponerad -- detskall jag ärligt erkänna.Näringsministern säger att har utvecklatspositivt. Ja, det har det gjort. Men det finnsfortfarande behov av investeringar och av att gåvidare. De företag som stannar upp i sin utvecklinghar ingen framtid. Då kan man ställa sig frågan:Skulle dessa pengar ha kunnat användas på någotbättre sätt?Jag vill påminna om att vi hade en borgerligregeringsperiod och . När Socialdemokraterna kom till makten1982 hade vi i en jättekris i LKAB.Hade inte staten då tagit sitt ägaransvar hade ingenav oss kunnat se den positiva utveckling som harblivit inom . Det tycker jag skall tas som ettbevis för att norrbottningarna sätter värde på statennär staten tar hand om de företag som finns iNorrbotten.Låt mig vidare påminna om en diskussion som vitvå hade här i kammaren för inte så förfärligt längesedan om AssiDomän i . Enapappersmaskinen där står , precis somnäringsministern förmodligen vill att den skallgöra. Men där behövs investeringar för framtiden.Jag kan som kommunmedborgare i den berördakommunen se möjligheter med AssiDomän. SkallAssiDomän gå samma öde till mötes som ?Anf. 14 ():Fru talman! Jag hade önskat att också jag kundetacka näringsministern för svaret på min fråga.Tyvärr kan jag inte göra det, eftersom jag inte fåttnågot svar på min fråga. Den gällde vilket underlagsom låg till grund för regeringens bedömning avprivatiseringsrabatten. Även om jag studerat svaretväldigt noggrant, kan jag inte se ett enda ord somsvar på frågan.Jag kan förstå att näringsministern inte vill besvaramin fråga. Det visar sig nämligen att metoden vidde utförsäljningar som gjorts har skiftat. Efter detatt staten sålde ut har man försökt attberäkna kursen på de aktier som skulle säljas på ettannat sätt. Redan det i sig måste innebära attnäringsministern själv inser att det var någontingfundamentalt felaktigt i värderingen av SSAB.För att återknyta till vad sade tyckerjag att det är märkligt att industriministern inte kanerkänna att det här är en ideologisk utförsäljning.Man har satt värdet så lågt för att till varje pris fåden statliga egendomen såld. Jag måste säga att detär mycket märkligt att alla statliga företagundervärderas så kraftigt, dock inte alla i lika högagrad som just SAB. Tycker inte industriministernatt det är ett konstigt sammanträffande?Anf. 15 ():Fru talman! Jag får tacka näringsministern försvaret. Precis som vill jag avfärdauppgiften att det skulle vara kvällspressen som harinspirerat oss. Vad som stimulerat oss till att ställafrågor och ta upp den här diskussionen ärnaturligtvis människornas oro, arbetslösheten. Detfinns knappast en familj i vårt land som inteär berörd av arbetslösheten. Arbetslösheten bredsut över vårt land. Vi har 600 000 människor utanförden ordinarie arbetsmarknaden. Tragedier utspelaspå löpande band hos de enskilda människorna ochinom familjerna.SSAB är en av hörnpelarna i näringslivet.Luleverken spelar en oerhört stor roll för justNorrbotten. Vi är beroende av mycket långsiktigainvesteringar och av att de pengar som finns inomföretaget också investeras i den egnaverksamheten. Vi vet att behoven är oerhört stora.Också många människor utanför själva är beroende av vad som händer där,småföretagare, underleverantörer osv.Frågan är om det är bristande omdöme ellerintresse att i en sådan situation släppa ifrån sig 1,7miljarder kronor som borde få finnas kvar iföretagen för investeringar.Jag vill att näringsministern förklarar på vilket sättdetta utdelande av pengar kommer att påverkasituationen, ge upphov till investeringar, gemänniskor i vårt län arbeten, skapa en utökadsysselsättningsnivå och ett utökat företagande it.ex. där Luleverken finns.Anf. 16 ():Fru talman! Tack för svaret på min fråga. Avnaturliga skäl finner jag inte att näringsminister har lämnat ett sådant svar som jag kanvara nöjd med.Det är självklart viktigt med en väl fungerandekapitalmarknad för det svenska näringslivet och föratt skapa arbete och inkomster för både människoroch samhället. Vi vet att aktiemarknaden är enriskmarknad. Det är viktigt att den fungerar. Menjag tycker att det är ovanligt klumpigt att statenskall ta så stora risker som SSAB-paketet innebär.Jag vill ställa följande fråga till näringsministern.Hur kan prospekt och emissioner, som är sågynsamma som i det här fallet, jämföras med andraländers börslagstiftningar?Jag sade inledningsvis att jag inte är nöjd medsvaret. Men näringsministern påpekade ändå att deutländska placerarna -- institutioner -- som köpteSSAB-paket sålde sedan under november månad93 % av köprätterna. Näringsministern har ocksåpekat på att de har gjort en annan värdering.Vilken värdering? Vilka slutsatser drarnäringsministern av att dessa har klivit av tidigare?Det vore intressant att få svar på frågorna.Anf. 17 Näringsminister ():Fru talman! Jag uppskattar att vara den som inser att aktier utgör enriskmarknad och att det är bra med en fungeranderiskmarknad. Det är inte en bra privatisering förstaten att bolagets aktier faller kraftigt och attsmåspararna förlorar. Då blir det inte någon tilltrotill marknaden. Därmed blir möjligheterna attkomma tillbaka små. I stället måste prissättningengöras på ett rationellt sätt för att få ut bästa möjligakurs. Man måste inse att det inte går att hela tidensälja på toppen av varje konjunktursvängning.Vidare har vi frågan om privatiseringen i SSAB.Det är en bra affär. I grunden har pressen varitpositiv till slutresultatet av privatiseringen avSSAB. Ett antal utländska institutioner sålde sinaköprätter . Kursen stod långtlägre än vad den gör . Kanske såldede med bedömningen att den redan då var på topp.Men det kan finnas andra orsaker som får kursenatt hoppa ytterligare.Jag vill klart säga att bra resultat för är braför regionen och för de anställda. Privatiseringenhar medfört -- redan med start --1987 -- attstruktureringen har gått snabbt och fint i ochatt därmed resultaten är på en god nivå.Jag vill vidare markera att den rabatt som ges vidvarje introduktion var förhållandevis blygsam 1992.Rabatten har rört sig om några få kronor perköprätt. Jämfört med S-E-Bankens rabatt i höstassom var ända upp för att få in kapital.Jag ser att min taletid inte medger att jag utvecklarmitt svar mer.Anf. 18 ():Fru talman! Jag vill upprepa min fråga. Jag tror inteatt vare sig vi eller Per kan övertygavarandra. Även om vi har varit dåliga på att tackaför svaret, har det i stället funnits rubriker itidningar som har tackat Per föratt staten delar ut . Det är detacken som har lett fram till att vi har ställt dessafrågor.Jag vill att Per skall utveckla sitt svarlitet till så att jag kan försöka förstå. PerWesterberg säger återigen att detta är en bra affär.Han säger att tidningarna skriver att det är en braaffär. På vilket sätt är detta en bra affär förskattebetalarna? Min kritik består av två delar. PerWesterberg uttrycker mycket ärligt att det är frågaom ideologi. Det skall vara privat ägande. Statenskall inte äga -- à la bonne heure -- det är PerWesterbergs ideologiska övertygelse. Vidarebottnar kritiken i -- om man får ge Per Westerbergett litet tips -- att statens finanser visar på minus.Det är fråga om ganska många miljarder. På vilketsätt är detta en bra affär för skattebetalarna?Anf. 19 ():Fru talman! Jag har ungefär samma sak som MonaSahlin att säga. ''Tack Per''. Det var en rubrik iDagens Industri när Per delade ut 1,7miljarder kronor av statens pengar.Men tänk om detta hade gällt ett helt privat företag.När ett sådant företag säljer ut delar av företageteller placerar ett dotterbolag på Börsen, görföretaget detta i ett syfte, nämligen att få in kapitalför att investera och gå vidare. Det är den vanligaorsaken. Detta görs inte för att gynna de enskilda.Om det hade varit fråga om ett vanligt börsnoteratprivatföretag, hade näringsministern ansett att ettagerande i likhet med statens agerande hade varitprofessionellt?Anf. 20 ():Fru talman! Jag kan bara konstatera att jag inte ficknågot svar på min sista fråga om vad som kommeratt hända härnäst. Folket, dvs. 6 miljonerskattebetalare i det här landet, ser den raserandesvenska ekonomin och statskassan,näringsministern. De reagerar naturligtvisordentligt när de ser hur näringsministernförbrukar ytterligare ikonsultarvoden för att ta fram privatiseringsplaner.Det är starka reaktioner. Man förväntar sig att enregering och en minister tar hänsyn till huropinionen, dvs. svenska folket, reagerar.Jag måste få upprepa min fråga. Harnäringsministern tagit något som helst intryck av attdessa försäljningar har lett till att svenska folketanser sig ha blivit lurat och därmed ha fått betalainför den kommande privatiseringen? Den ärnärmast att se som en skandal. Svenskanaturtillgångar angrips för privat försäljning. Ingenannat land i världen skulle komma på en sådantanke.Anf. 21 ():Fru talman! Jag är medveten om attnäringsministern inte på så kort taletid hinner geoss uttömliga svar på de frågor vi har ställt. Men jagvill ändå upprepa mina frågor.Är det förenligt med andra länders lagstiftning attgöra denna typ av gynsamma emissioner ochprospekt? Stämmer det med andra länderslagstiftning? Även om köparna har sålt sammanlagt93 % av sina köprätter, och näringsministernmedgav att det var lägre pris då än , hurmycket har de tjänat? Var hade de tänkt attinvestera pengarna i -- i utlandet eller i ? Varkommer det att investera?Anf. 22 ():Fru talman! Det finns många utvecklings- ochinvesteringsprojekt för på Luleverken. Dekan sättas i gång . Dessa pengar hadekunnat få en mycket bra effekt. Det är fråga omlångsiktiga investeringar.Jag vill ställa följande frågor. På vilket sätt kommerde utdelade pengarna att investeras? Varför gickdet inte att behålla dem och investera dem på engång i verksamheten?Låt mig när det sedan gäller säga att jagprecis som näringsministern var med . Jagtror att vi kom in i . Då varsituationen för gastkramande, men statenträdde in och fick ordning på verksamheten där.Det har lett till att är ettoerhört framgångsrikt företag. Jag tycker därför attdet är märkligt att Per i stort sett dömerut statlig verksamhet.Jag vill också säga att jag inte är riktigt nöjd medsvaret på frågan på vilket sätt fler jobb och flerinvesteringar skapas i genom dengjorda privatiseringen.Anf. 23 TALMANNEN:Jag får erinra om att anförandenas längd dess värreär begränsad till en minut.Anf. 24 ():Fru talman! Jag måste återkomma tillnäringsministerns påstående att aktier är enriskplacering. Jag skulle vilja korrigera det litet ochsäga att aktier borde vara en riskplacering. En stordel av vår kritik går ut på att regeringen ochnäringsministern genom sättet att sälja ut hartagit bort varje uns av risk för dem som har valt attköpa optionerna. De har fått en garanterad vinsthur aktiekursen än skulle utvecklas, eftersom dethar utgått ränta på pengarna fram till . Det betyder att den som köpte för 14 600 krfår ut . Väljer personen i frågaatt omsätta detta i aktier, får han eller hon i stället30 300 kr.Det är inte konstigt att skriver attWesterberg delar ut av statenstillgångar till privatpersoner och institutioner. Detär precis vad näringsministern har sysslat med.Anf. 25 Näringsminister ():Fru talman! Det är något märkligt att man i dettaresonemang tror att värdet på aktier bara går upp.Ser man på statens försäljningar vid olika tillfällenfinner man att de kunnat sessom lysande affärer för staten genom att kursernagått ner. Staten kunde då sägas ha roffat åt sigpengar från småspararna. Några månader senarekunde man i stället kanske säga att staten delade utpengar.Aktier är en riskplacering, och det innebär attkurserna går upp och ner. Vi fick ett bevis för detvid vår utförsäljning , med en kurs merän så hög som när första gången gick ut med en försäljning.Jag vill också notera att sådant sker i alla länder.Är man inte beredd att acceptera att någon skallkunna tjäna pengar på att köpa aktier, utan baraaccepterar köp av aktier som går ned, lär vi aldrigfå någon riskkapitalmarknad och därmed inteheller få någon riskkapitalförsörjning som kanstärka svenskt näringsliv och ge fler arbetstillfällen,för att därmed kunna skapa ett framgångsriktföretagande som stärker den svenska ekonomin.Anf. 26 ():Fru talman! Jag har inte fått svar på någon av defrågor som jag ställt. Som norrbottning kan jag intelåta bli att konstatera att det finns en tydligideologisk skiljelinje mellan oss norrbottningar ochstaten, nu företrädda av näringsministern, som tillvarje pris vill sälja ut. Jag upprepar: Hur blir det iframtiden med AssiDomän, med ochmed ? Skall alla dessa statliga företag gåsamma öde till mötes som , har vi snart baranationalparkerna kvar.Anf. 27 Näringsminister ():Fru talman! Ja, jag hoppas att de övriga företagenskall gå samma öde till mötes i så måtto att de blirde mest lönsamma i sin bransch och bland de mestframgångsrika i världen. är ett av demest framgångsrika stålföretagen i , och jagvill gärna se att fler svenska företag skall bli det.När det sedan gäller möjligheterna till ytterligareinvesteringar i och annorstädes harman genom en god utveckling i , en bra kursoch ett helt privat kommersiellt beslutsfattandestora förutsättningar att resa nytt kapital påriskkapitalmarknaden när man kan motiverainvesteringar. Det är bra för företaget och för deanställda.Till privatiseringarna av AssiDomän, Vattenfalloch andra företag återkommer jag gärna i framtidadebatter när tiden medger det. Min taletid är tyvärrslut.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1993/94:320 om avtalet mellanstaten och AB KinnevikAnf. 28 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag vidtagit eller avser att vidta för att följaupp att avtalet mellan staten ochIndustriförvaltnings AB fullföljs påsådant sätt att sysselsättningen stimuleras i förstahand i och Långshyttan.Bakgrunden till frågan är ett tilläggsavtal den 23januari 1992 mellan staten och bl.a.Industriförvaltnings AB om avveckling avBruksinvest AB. Syftet med detta avtal är atteffektivisera Bruksinvests ursprungligaverksamhet, som reglerades av ett avtal från år1984.Enligt det nya avtalet skall fyra nya bolag bildas avBruksinvests delägare. Verksamheten i dessa bolagskall drivas med samma inriktning som gällde förBruksinvest, dvs. att bidra till att nya verksamheterskapas i Bergslagen och där i första hand på de ortersom direkt berördes av omstruktureringen underåren 1983--1984 av specialstålindustrin. Det kapitalsom tillfördes bolagen skulle motsvara respektiveföretags del av Bruksinvests totala nettotillgångarvid avvecklingen.Enligt avtalet får således vartdera av de nyabolagen operera inom hela det verksamhetsområdesom tidigare gällde för Bruksinvest. Någonuppdelning av Bergslagen i fyra olikaverksamhetsområden bedömdes ej vara rationell,inte minst med tanke på att verksamheten enligt detursprungliga avtalet skall drivas efter kommersiellaprinciper.Enligt vad jag erfarit från har dess andelinvesterats i en etablering av ett krypteringssystemför satellitsignaler. Enligt har med dennainvestering 39 personer kunnat nyanställas iKarlskoga i Bergslagen.Anf. 29 ():Fru talman! I det svar som Per nu harlämnat ägnar han stort utrymme åt att beskrivabakgrunden till frågan. Det är ungefär sammabeskrivning som gavs i ett svar som Per Westerberglämnade . På den fråga som jag har ställtoch på den fråga som var aktuell har detknappast lämnats något svar. Det har inte gjortsnågon egentlig värdering av vad som har skett närdet gäller Kinnevik.Jag vill gärna inom parentes säga att flera av deandra bolagen i Bruksinvest har arbetat på ettföredömligt sätt och verkligen har gjortinvesteringar i företag i bl.a. norra det gäller säger näringsministern atthan erfarit att har investerat i etableringav ett krypteringssystem för satellitsignaler. Det ären lätt överdrift. Vad har gjort är att detför ett dotterdotterföretag har ställt encheckräkningskredit till förfogande. Det är ett rentlåneförfarande i förhållande till ett dotterbolag.Det är i och för sig också enligt mina uppgifter klartatt man har fått i gång en verksamhet i Karlskogasom sysselsätter det nämnda antalet personer, menmin fråga handlade ju om vilka åtgärder somnäringsministern har vidtagit för att säkerställa attKinnevik gör investeringar just i den region,i norra , där man hafthuvudparten av sin verksamhet. Jag kan inte riktigtacceptera att det inte görs en knytning till detidigare verksamhetsorterna för de olikastålbolagen. Min fråga gäller alltså Kinnevik.Avslutnings vill jag ställa frågan om Per Westerbergär nöjd med insatser med anledning avavtalet med staten. Anser Per nu attKinnevik har fullgjort sin del av det avtal som finnsmellan staten och ?Anf. 30 Näringsminister ():Fru talman! Den uppdelning som har gjorts på debolag som tillsköt pengar till Bruksinvest har enligtmin uppfattning varit framgångsrik så till vida attden har brutit den handlingsförlamning som råddenär fyra bolag skulle samsas i ett företag om attförsöka åstadkomma investeringar i regionen. Ettflertal investeringar har gjorts i regionen.Jag har inget klagomål att anföra mot att deninvestering som gjort i intevarit någon kraftödande insats. Det väsentliga förmig är att det etableras företag som gersysselsättning och att det sker på kommersiellgrund, så att man därmed får livskraftiga företagsom har förutsättningar att bli även långsiktigtbestående.Vi har för avsikt att följa upp de åtagandensom har gjorts av de fyra ursprungliga parterna iBruksinvest när det gäller insatser som är till gagnför regionen och skapar sysselsättning.Fru talman! vill jag dock säga att detsammantaget har skett en väsentlig förbättringsedan uppdelningen av Bruksinvest på flera olikabolag med var sitt moderbolag kom till stånd.Anf. 31 ():Fru talman! Jag delar den uppfattning som PerWesterberg har om att själva uppdelningen avBruksinvest var riktig. Jag har ju inte heller tagitupp den aspekten i min fråga. Det är ju uppenbartatt t.ex Visentinvest, som har bildats avAvestakoncernen, har agerat på ett föredömligtsätt som investmentbolag. Man har satsat påutvecklingsbara, livskraftiga industrier.Näringsministern och jag har ingen olika meningom det.Den här frågan gäller på vilket sättKinnevikkoncernen klarar sina åtaganden. Jagmenar att man inte har gjort särskilt mycket. Manhar ställt en checkräkningskredit till förfogande förett dotterdotterbolag. Det är hela insatsen. Jag harinte svårt att förstå att de människor som har jobbatpå stålverken i blir litet fundersamma närde ser mediemiljarderna segla runt i bl.a. Defunderar över vilket ansvar egentligen ärberedda att ta och vilket litet intresse man visar försin gamla verksamhetsort.Anf.