prot · GI0928 · 1994-11-23 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:28Onsdagen den 23 novemberKl 9.00 16.41Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckorProtokoll1994/95:28 1 § Justering av protokollJusterades protokollet för . 2 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1994/95:122 till skatteutskottetFörslag1994/95:RB2 till finansutskottetMotioner1994/95:N3-N5 till näringsutskottet1994/95:Sk19-Sk29 till skatteutskottet1994/95:So5-So11 till socialutskottet1994/95:T15-T17 till trafikutskottet1994/95:K3 till konstitutionsutskottet1994/95:N6 och N7 till näringsutskottet1994/95:Sf7 och Sf8 till socialförsäkringsutskottet1994/95:So12-So19 till socialutskottet1994/95:Sk30-Sk32 till skatteutskottet1994/95:Ub13 och Ub14 till utbildningsutskottet1994/95:Sf9 och Sf10 till socialförsäkringsutskottet1994/95:A3-A12 till arbetsmarknadsutskottet1994/95:Jo4 och Jo5 till jordbrukutskottet1994/95:A13-A16 till arbetsmarknadsutskottet1994/95:Bo6 till bostadsutskottet3 § EU-inträdet - redovisning avpartiledarnaAnf. 1 Statsminister ():Fru talman! Under denna politiskt intensiva hösthar vi i genomfört en valrörelse med val tillkommuner, landsting och riksdag. har förrättatstill kyrkofullmäktige, och vi har senast varit medom några intensiva kampanjveckor införfolkomröstningen om ja eller nej till EU. Det är minförhoppning att det engagemang som så mångamänniskor har visat skall leva vidare även eftervaldagen.Resultatet vid folkomröstningen blev mycket jämtmen gav ändå ett klart utslag till förmån för ettmedlemskap i . Det innebär att nu kommeratt bli medlem i Europeiska unionen i enlighet meddet avtal som har förhandlats fram mellan ochEU:s medlemsstater.Detta är ett historiskt steg för som nation- för hela det svenska folket. När vi nu sommedlemmar kommer att ta del av det dagliga ochpraktiska arbetet i EU får vi emellertid inte glömmaatt det sker mot bakgrund av en jämn folkomröstning.Det är viktigt att vi alla, oavsett uppfattning ifolkomröstningen, verkar för en nationell samlingkring särskilda intressen i den europeiskaunionen.Medlemskapet ger oss nu ett direkt demokratisktinflytande också på . Vårt uppdrag är attutnyttja detta inflytande på bästa sätt. För att det skallbli möjligt behövs det en fortsatt vital politisk debatt ihela landet.I finns det en bred värdegemenskap kringmånga av de centrala inrikespolitiska målen. Så är detockså när det gäller att tillvarata svenska nationellaintressen genom en aktiv utrikes- och säkerhetspolitik.Min ambition är att söka samförstånd i iolika sakfrågor. Detta slår jag tydligt fast iregeringsdeklarationen. Även när det gällerEuropapolitiken kommer jag naturligtvis att ansträngamig för att förverkliga regeringsförklaringensambitioner om samarbete, samförstånd och ett nyttsamarbetsklimat.Nu börjar de viktiga förberedelserna införregeringskonferensen , då EU:s framtid skallbestämmas. Det innebär också att debatten går in i ettnytt skede. går inte skiljelinjen i första handmellan ja och nej. handlar det om att diskuterahela skalan av politiska sakfrågor. De olika partiernahar en skyldighet gentemot väljarna att företräda detpolitiska program som de har gått till val på. Även ompartierna har vitt skilda uppfattningar i mångt ochmycket behöver det inte hindra ett samarbete när detkrävs för landets bästa. Det handlar om attåstadkomma resultat och hållfasta lösningar.Det står nu klart att både och Sverigekommer att ta steget in som medlemmar i deneuropeiska unionen. kan också Norgeansluta sig till skaran av nordiska länder i EU. Det ärmin förhoppning att så sker. Detta skulle ge oss iNorden goda möjligheter att sätta vår prägel påEuropapolitiken. har mycket att tillföra i formav gemensamma intressen och värderingar. på det breda nordiska engagemanget för miljön,jämställdheten och den sociala välfärden.De nordiska länderna kan också bidra till ettfortsatt stöd för den pågående utvecklingen i Central-och Österuopa mot demokratisk styrka, välstånd ochstabilitet. Våra baltiska grannar förhandlar nu omavtal liknande dem som har slutits med sex länder iCentral- och Österuopa. Vi kan från nordisk sida gevårt stöd till de baltiska staterna i den pågåendeutvidgningsprocessen inom EU.Fru talman! När blir medlem i EU öppnarsig en ny demokratisk dimension för oss i Sverige.Svensk socialdemokrati kommer att verka för ettEuropa med en levande demokrati där alla människorslika värde och delaktighet ligger till grund förpolitiken. Politiken skall användas som ett instrumentatt balansera marknadskrafterna. Människorna måsteengageras.Det är därför nödvändigt att den offentliga insyneni EU ökar. Det är också viktigt att fårordentliga möjligheter att följa och påverka densvenska regeringens arbete i ministerrådet. Jag ärockså av den bestämda uppfattningen attEuropaparlamentet måste ges initiativrätt, att dessbeslut skall gälla som förslag till ministerrådet. Vi seri dag alltför många prov på klåfingrighet från EU:ssida genom att man lägger sig i allehanda småfrågor.Detta bör inte vara EU:s roll. EU skall syssla med destora och övergripande frågorna.En viktig uppgift blir att verka för en alleuropeiskfredsordning där såväl som ingår. Densvenska militära alliansfriheten kommer inte attrubbas genom medlemskapet i EU.Från regeringens sida arbetar vi intensivt medytterligare åtgärder för att bekämpa arbetslösheten.Detta arbete underlättas när vi nu blir medlemmar iEU. I skall vi fortsätta att driva en ambitiösoch mycket aktiv politik mot arbetslösheten. När viblir medlemmar i ökar trovärdigheten för vårekonomiska politik som syftar till att komma till rättamed obalanserna i ekonomin. Företagen kan få merstabila villkor. Räntan kan pressas ner ochinvesteringarna öka. Sysselsättningspolitiken fårdärmed draghjälp av medlemskapet.I EU skall vi tillsammans med de övrigaeuropeiska och socialdemokratiska partierna verka föratt genomföra vårt gemensamma program: SättEuropa i arbete. Det är ett program som redan harbidragit till att sätta sysselsättningen högt upp på EU:sdagordning.Sysselsättningsfrågan och arbetet för en sundekonomi kommer att ges högsta prioritet närföreträdare för nu tar plats i EU:s parlamentoch ministerråd. Det är nödvändigt för att man skallbli framgångsrik i kampen för välfärden. Högarbetslöshet och offentliga finanser i olag undergräverden sociala tryggheten. Även som medlemmar i vi naturligtvis fortsätta att slå vakt om densvenska välfärdsmodellan när det gäller skolan,vården och omsorgen om de äldre.För att lösa miljöproblemen krävs internationellsamverkan. Strategin för det svenska miljöarbetet iEU måste bygga på hårdare lagar och regler förutsläpp och kemikalieanvändning. Det får inte lönasig att vara miljöbov. Trafikproblemen måstebekämpas genom skärpta miljökrav på fordon ochkonkreta åtgärder mot den ökade vägtrafiken.Östersjöns miljöproblem behöver ges särskilduppmärksamhet, och det är nödvändigt att EU ökarsina miljösatsningar i och det fornaSovjetunionen.Här har grunden lagts i det program som denordiska socialdemokratiska partierna har antagit:Europa - en chans för miljön. bör vi gå vidare ochutarbeta motsvarande program tillsammans medövriga socialdemokratiska partier i Europa.Länderna i den europeiska unionen är sinsemellanväldigt olika. Det är stor spännvidd mellan de rika ochfattiga delarna. Därför är solidariteten mellan olikadelar av så viktig för EU. Ekonomisk ochsocial utjämning bidrar till en snabbare ekonomiskutveckling. Hela skall leva.Den gemensamma jordbrukspolitiken är viktig föratt åstadkomma regional rättvisa. Men den är alldelesför reglerad och tar för stor del av EU:s budget.Regleringar och subventioner måste minska.Konsumenternas behov av billig mat skall prioriteras.Jag ser även ett stort behov av att vi från svensksida driver på utvecklingen inom EU för attåstadkomma mindre protektionism och friarevärldshandel. Vi har haft nog med murar i . Nugäller det att inte bygga murar runt , utan attverka för en stor öppenhet gentemot omvärlden.Inom två år skall ledamöter direktväljas tillEuropaparlamentet. De skall väljas utifrån sinapartiers olika politiska program. Vi får säkert ännu enspännande valrörelse. Så skall det vara i en demokrati.Men vi har också ett gemensamt ansvar attåstadkomma resultat när väl debatten klingat ut. Detskall vara resultat som är hållfasta för framtiden.Det handlar om att tillsammans skapa ettsamarbetsklimat som underlättar för oss att hävdaSveriges nationella intressen på den internationellascenen. Det handlar om att ta till vara den historiskachans vi har att mer handfast ta del i den europeiskautvecklingen.Anf. 2 ():Fru talman! När nu helt och fullt tar stegetin i det europeiska samarbetet, innebär det att ett avde allra viktigaste mål som vi moderater har arbetatför äntligen uppfylls.Genom årtionden är det vi som har varitEuropapartiet - kanske framför andra - i svenskpolitik. har det varituppenbart för alla och envar att det varit de vägarsom, om än inte och inte alltid utankontrovers, också har blivit Sveriges.När vi tillsammans med övriga icke-socialistiskaborgerliga partierna bildade regering,var Europafrågan den första av de viktiga uppgifter vihade att lösa. Vår uppgift var då att få till stånd deförhandlingar med den europeiska unionens 12medlemsstater som kunde ge oss ett bra avtal, somkunde göra oss till fullvärdiga medlemmar i deteuropeiska samarbetet fr.o.m. januari 1995.Det var ett mycket ambitiöst mål. Längs vägenkom våra möjligheter att uppnå målet ofta attifrågasättas. Men detta år slutfördesförhandlingarna. undertecknadesavtalet på , i . lade regeringenfram för propositionen om Sverigesmedlemskap i den europeiska unionen. Det är detviktigaste enskilda förslag som lagts på riksdagensbord sedan en generation tillbaka.När nu inleder arbetet med att fatta deformella beslut som man i folkomröstningen sagt jatill, innebär detta att och vi svenskar fårrösträtt i och får vara med i diskussionen omden gemensamma framtiden i . Då är detviktigt att vi för vidare och fördjupar den diskussionom inriktningen av vår samarbetspolitik som redaninletts. Folkomröstningen får inte innebära slutet pådiskussionen. Den måste innebära att nu börjar denstora Europadiskussionen på allvar.Det är nationellt viktigt att detta sker. Förmår viinte att få kraft i och samling kring en nationell linje iviktiga frågor, riskerar att stå svagt i deneuropeiska dialogen och debatten.Det europeiska arbetet kommer att fortsätta.Statsministern nämnde förberedelserna förregeringskonferensen . Låt mig nämna tre för ossviktiga Europaprojekt under de år som kommer attföra oss fram och in i 2000-talet.För det första är det fredsprojektet. Det handlarom att bygga ut och förstärka arbetet för engemensam utrikes- och säkerhetspolitik. För oss är detviktigt att medverka till att ge den en tydlignordeuropeisk dimension. Även om vi kan bibehållavår militära alliansfrihet så länge vi upprätthåller ettstarkt försvar, har vi ett starkt intresse av att aktivtmedverka i arbetet i den västeuropeiska unionen inteminst när det gäller dess kontakter med decentraleuropeiska och baltiska länderna. handlar dessutom om att nu börjabygga det samarbete som successivt måste vidgas föratt inom kunna omfatta praktiskt tagetsamtliga europeiska demokratier. Det gäller självklartde centraleuropeiska länderna. Men det gäller förSverige och med speciell styrka och också debaltiska staterna.För det andra handlar det om tillväxtprojekt.Europa utmanas när det gäller tillväxt, välfärd ochjobb dels av sin egen oförmåga under gångnadecennier, men dels allt kraftigare av den nyadynamik som ligger i det globala och liberalasystemskiftet och inte minst den revolutionerandebetydelsen av de nya informationsteknologierna. Deutmaningarna kan bara mötas genom dels en bestämdinriktning på att föra arbetet med fullbordan av deninre marknaden vidare till en ekonomisk och monetärunion, dels en politik som i de olika ländernaavreglerar och förbättrar företagsamhetensförutsättningar. En bestämd inriktning på att vidgaden fria handelns förutsättningar och möjligheter ärockså en avgörande del av det europeiskatillväxtprojektet.För det tredje handlar det om rättsprojekt, dvs. attsteg för steg bygga en rättsordning på områden där detär uppenbart att nationalstaten är för liten. Det ärfråga om miljöpolitiken med klara och fastarättsregler över nationsgränserna. Vidare är detknarkbekämpningen, där samarbetet ger ossmöjligheter som vi tidigare saknat. Flyktingpolitiken,där det är uppenbart att mer måste göras tillsammans.Det är viktigt att vi på dessa och andra områdenprövar möjligheten att forma en nationell linje. Det ärmin mycket tydliga erfarenhet under de förhandlingarsom har lett oss fram till avtalet att en stark nationelllinje ger större inflytande och bättre möjligheter tillframgång. Det är mot denna bakgrund som vimoderater i har lagt fram två viktigaförslag. Dels att regeringen tar initiativ parlamentariskt sammansatt grupp med sikte på attutforma en nationell linje inför de ställningstagandensom regerings- och översynskonferensen 1996kommer att göra. Dels att fatta beslut om direktval avSveriges representanter i , t.ex.tredje söndagen . Vi har alla sagthur betydelsefulla demokrati- och insynsfrågorna ärför oss svenskar. Då vore det konstigt om vi integanska snart kunde ta ställning till att snabbt ge dendemokratiska styrka som ligger i det direkta valet åtvåra 22 representanter i Europaparlamentet.Anf. 3 ():Fru talman! Svenska folket har i folkomröstningenden i demokratisk ordning gett etttydligt besked. skall bli medlem i deneuropeiska unionen.Centerns riksdagsgrupp respekterar folkets beskedi folkomröstningen. Det gäller denna folkomröstning,men också omröstning med total uppslutningkring kärnkraftens avveckling i vårt land.Efter det slut, Öst- ochCentraleuropas frigörelse från kommunistiskaförtryckare och exploateringsregimer riktade motbåde människor och natur, efter Sovjetunionenssönderfall, och enande,står vi inför en historisk möjlighet, en vision om ettenat, fredligt, demokratiskt och mångkulturelltEuropa. har en självklar roll i detalleuropeiska samarbetet.Framtiden är alltid osäker. Men det kan aldrigrättfärdiga passivitet, att inte ta vara på de historiskamöjligheterna. Om demokratin får fäste med stöd aven hållbar ekonomisk utveckling kandemokratiseringen i vår världsdel också bekräfta attdemokratier inte löser konflikter mellan sig genom attbekriga varandra.Sveriges stryka i det europeiska samarbetet ärkvalitet mer än kvantitet. För att kunna påverka krävsen nationell politik i viktiga frågor. Då kan vi ocksåsamarbeta med andra likasinnnade länder.Därför har vi från sida manat andrapartier att redovisa sina prioriteringar kring frågorsåsom fortsatt alliansfrihet, valutasamarbetetframöver, det nordiska samarbetet, offentlighets- ochsubsidiaritetsprincipernas tillämpning, etc. harövriga partier gett besked, dock långt ifrån alltid ellerentydigt.Det innebär risker. Andra krafter, utan politisktansvar, kan bli de som tar över politiken. Det var judessa anonyma krafter som skulle förhindrasdominera på det europeiska planet. Det borde krävassamma vaksamhet här hemma, mot marknaden ochmot kampanjredaktioner i ellerannorstädes.Det finns ingen anledning att kora vare sig vinnareeller förlorare efter svenska folkets besked. Men detkan konstateras att minoriteten är mycket stor. Det ärnu en nationell angelägenhet att lyssna på dem somröstat nej.Detta är ingen ny position för del. Vi harkanske mer än något annat parti betonat vikten av attgenomföra folkomröstningen på ett sådant sätt att dessresultat inte leder till politisk kris i landet.När fullt ut blir en del av EU:s inremarknad ökar inte bara risken för koncentration. Denblir ett faktum. Det inser sannolikt de flesta. Dennamarknadseffekt måste enligt uppfattningmötas genom att motkrafterna mot koncentration påhemmaplan stärks. Men i detta läge gör den svenskaregeringen precis tvärtom.När insatserna för regional utveckling och balansbehöver stärkas signalerar regeringen attambitionsnivån skall sänkas. När behovet avdecentralisering är som störst föreslår regeringencentraliserande flyttlass.När förhandlat fram omfattande miljöstödtill jordbruket vill regeringen avstå från bådeförhandlingsresultatet och öppna landskap. väntarvi bara på att EU skall användas som bromskloss imiljöpolitiken i stället för som hävstång.Svenska folket inbjöds att säga ja eller nej till detframförhandlade avtalet. Det gäller vad vi ärförpliktigade till gentemot EU. Men väljarna i Sverigeär uppenbarligen mindre viktiga än EU. Därför ändrasavtalets av fyrklöverregeringen framförhandlademateriella innehåll först efter folkomröstningen.Invånarna i de regioner som haft en stark nej-övervikt i folkomröstningen får veta att Sverigesmöjligheter vid medlemskap inte skall utnyttjas. Helstskall de flytta. Avgifterna på arbetskraft höjs så attfler arbetsplatser hotas. Det är verkligen ettövertydligt sätt att låta grupper och landsdelar mednej-övervikt i folkomröstningen betala den störstadelen av avgiften. Den som till äventyrs trodde att denden svenska politiken här hemma och i deneuropeiska unionen skulle bli en strävan till samarbeteoch nationell samling får tydligen tänka om.EU ger enligt uppfattning storamöjligheter. vill fullt ut utnyttja demöjligheterna. Då kan medlemskapet i den europeiskaunionen komma att upplevas som positivt av allt fler.Problemet är alltså inte EU-samarbetet, utan det äroförmågan till samarbete i Sverige.(Applåder)Anf. 4 ():Fru talman! Det var med stor glädje som viliberaler kundekonstatera att en majoritet av svenska folket hade sagtja till svenskt medlemskap i . Det skedde så närsom precis efter att jag i ett tal förFolkpartiet liberalernas räkning hade föreslagit attSverige borde bli medlem.Den gången avfärdades vårt förslag kategoriskt avledande socialdemokrater, bl.a. . Nuförverkligas det ändå, än jag då vågadehoppas. Det välkomnar vi varmt, liksom givetvis attsamme nu har tänkt om och på ettengagerat och kanske avgörande sätt har medverkattill att det blev ett ja.Jag är mycket stolt över den pådrivande roll somFolkpartiet har spelat i den här processen. Minapartivänner runt om i landet har varit mycket aktiva iarbetet för ett ja. Partiet har varit väl samlat och medöverväldigande majoritet slutit upp bakom den linjen.Hade varit lika splittrat somSocialdemokraterna är det inte osannolikt att det hadeblivit ett nej den 13 november.Fru talman! ja innebär ett moralisktvägval. Medlemskapet ger oss naturligtvis en chansatt påverka beslut som är viktiga för oss svenskar.Men det innebär framför allt att vi har förklarat ossberedda att ta ett större ansvar för framtid. Vihar sagt ja till idén att genom en nära och allt fastaresamverkan mellan de europeiska demokratierna stärkade demokratiska strävandena också i andra länder ochpå så sätt ta gemensamt ansvar för friheten ochfreden.Till de viktigaste uppgifterna under de närmasteåren hör att fördjupa samarbetet mellan EU och deforna kommuniststaterna i Öst- och ,inklusive . EU har en viktig roll att spela föratt säkra demokratin i de staterna, men också för attunderlätta en god ekonomisk utveckling.Det är, vill jag hävda, viktigastefredspolitiska projekt under det närmaste decenniet.Jag är optimist om att de nya medlemsländerna -, , och förhoppningsvis ocksåNorge - kan medverka till att EU:s engagemang fördet projektet stärks.Inför nästa utvidgning av EU med några avöststaterna, som bör kunna ske , ärdet angeläget att reformera EU:s jordbrukspolitik.Subventionerna måste minska och resursernaanvändas till mer angelägna ändamål, t.ex.utvecklingsstöd till Östeuropa.Med säkrad demokrati i Öst- och Centraleuropakommer en stabil grund att ha lagts för ett framtidafredligt . Hur en ny alleuropeisk fredsordningkan komma att se ut vet vi ännu inte. Men det ligger iallra högsta grad i svenskt intresse att medverka till ensådan. Jag tar för givet att det framtida utrikes-,säkerhets- och kanske också försvarspolitiskasamarbetet inom EU kommer att vara en viktig basför en sådan fredsordning.Fru talman! Många svenskar röstade nej den 13november. Självfallet skall vi i den fortsattaEuropadebatten lyssna också på deras synpunkter. Detär viktigt att påminna om att mycket av den kritik motEU som nej-sägarna har haft har också vi på ja-sidanframfört.Men det har också förekommit exempellösaöverdrifter i nej-sidans argumentation, t.ex. inslag avintolerans mot och rädsla för det kulturellt annorlundasom för en liberal är och förblir oacceptabla. Särskiltallvarligt är det när sådana synpunkter framförs av enregeringsmedlem.Jag är övertygad om att många av dem som harröstat nej snart kommer att finna att medborgarna idagens EU-länder har samma drömmar ochförhoppningar som vi svenskar om fred, trygghet motsocial ofärd, säkerhet för sina barn, meningsfulltarbete och en god miljö.Fru talman! I diskussionen här i kammaren ianslutning till att lämnade in Sverigesmedlemsansökan slog jag fast att vi liberaler villarbeta för att aktivt och med entusiasm skallmedverka till en europeisk union som ivärldspolitiken blir en kraft för avspänning och fred,för demokrati och för respekt för mänskligarättigheter, för en internationell rättsordning, förekonomisk och social utveckling samt för en godlivsmiljö för alla, ett generöst , ett Europaöppet mot omvärlden. Det finns skäl att upprepa detnär vi nu står på tröskeln till medlemskapet.Jag framhöll också att vi i har mycket attlära och vinna av en medverkan i EU men också att vihar mycket att tillföra. Våra erfarenheter när detgäller arbetsmarknadspolitik, jämställdhet,miljöpolitik, arbetsmiljö, drogbekämpning och annatgör att vi ingalunda går tomhänta in i det europeiskasamarbetet. Vi har anledning att arbeta för att dessafrågor kommer högt på EU:s dagordning.Tillsammans kan vi européer skapa ett bättre Europa.Nu kan och skall vi svenskar på ett mer aktivt sätt äntidigare vara med och forma framtid, ettfredens och medborgarnas Europa.(Applåder)Anf. 5 ():Fru talman! lovade förefolkomröstningen att följa den rådgivandefolkomröstningens resultat. Vi i ansågoss ha argumenten för ett nej på vår sida. Men viförstod också att förutsättningarna för ja- respektivenej-sidan skulle vara mycket olika. Ja-sidan hadestora ekonomiska resurser; ja-sidan hadeetablissemanget och medierna med sig. Om vi skallha fler folkomröstningar måste statsmakten, bättre änsom nu skett, vårda principen om att förutsättningarnaför olika alternativ skall vara likvärdiga.Det vore positivt för demokratin om ja-sidankritiskt diskuterade frågor som det kraftiga medium-och resursövertaget och vad det inneburit för ettverkligt demokratiskt behandlingssätt av dessa frågor.Hela ja-sidan, inklusive Arbetsgivareföreningen ochstorföretagen, måste redovisa sina ekonomiskasatsningar för en ja-seger. Då kan klarhet skapas förframtida analys och forskning.Men vi är inga bittra förlorare. Nej-sidan hadekunnat vinna. Vi i kommer alltså att ståfast vid vårt löfte att rösta ja till EU-medlemskapet.Vårt ställningstagande innebär inte att vi har ändratuppfattning. De beslut som kommer att fattasinnebär en urholkning av demokratin och rösträttensvärde i . EU:s överstatliga inslag kommer attleda till stora svårigheter när det gäller att föra ensjälvständig politik inom många viktiga områden.Vi kommer att inrikta vårt arbete på att nogafölja vad som blir av alla de löften som ni på ja-sidangav. Ni på ja-sidan har lovat sänkt ränta, ni har lovatett sysselsättningspaket, ni har lovat bevarad välfärd,ni har lovat garanterad offentlighetsprincip, ni harlovat fortsatt alliansfrihet och neutralitetspolitik. Ja,har t.o.m. lovat att berätta hur intebara den svenska ministern röstat i rådet utan även hurandra länders ministrar har röstat. I varje fråga skallvi följa utvecklingen. Ni på ja-sidan vannomröstningen. skall ni uppfylla alla era löften; detär en demokratisk skyldighet mot väljarna.Fru talman! Vi är i en ny politisk situation. Omen dryg månad är medlem i den europeiskaunionen.