prot · GH0992 · 1994-04-20 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:92Onsdagen den 20 aprilKl. 9.00--21.371 § Utökning av antalet suppleanter ikonstitutionsutskottetValberedningen hade enligt ett till kammareninkommet protokollsutdrag tillstyrkt att antaletsuppleanter i utökades från19 till 20.Kammaren biföll denna framställning.v-3 > 2 § Val av suppleant i konstitutionsutskottetFöretogs val av ny suppleant ikonstitutionsutskottet.Kammaren valde i enlighet med valberedningensförslag tillsuppleant i konstitutionsutskottetHarriet (nyd)v-3 > 3 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 14 april.v-3 > 4 § Anmälan om inkommen skrivelse ombegäran om tillstånd till åtal mot riksdagsmanTill hade från överåklagare inkommit följande skrivelse:v-1 > Till talmanv-1 > Begäran om tillstånd till åtal mot riksdagsmanDet hemställdes om medgivande enligt4 kap. 8 § första stycket regeringsformen att väckaåtal mot riksdagsmannen förmutbrott under utövandet avriksdagsmannauppdraget enligt bifogadegärningsbeskrivning (3 st).De omständigheter på vilka ansökan grundasframgår av förundersökningsprotokollet som ävenbifogas. Härutöver hänvisas till näringsutskottetsbetänkanden och de motioner som omnämns iutredningen.Härnösand den 18 april 1994Christer van der KwastBilaga:MutbrottMolén är riksdagsman för Moderata samlingspartietsedan oktober 1991.Molén har i , genom atttillställa ett tjugotal företag bifogade erbjudande,begärt otillbörlig belöning för tjänster som haftsamband med hans kommande uppdrag somriksdagsman.Molén har vidare --1993 från sitt bolagSamhällsaspekten i , ,fakturerat ()sammanlagt som därefter uppburits.Beloppet har utgjort otillbörlig belöning förtjänster som hört till Moléns uppdrag somriksdagsman eller haft anknytning till dettauppdrag.Lagrum20 kap. 2 § brottsbalkenSkrivelsen bordlades.5 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1993/94:217 till konstitutionsutskottet1993/94:244 till försvarsutskottet1993/94:246 till skatteutskottetMotionerna1993/94:U10 till utrikesutskottet1993/94:Ju39 till justitieutskottet1993/94:Ub87 till utbildningsutskottet1993/94:T54--T69 till trafikutskottet1993/94:U8 till utrikesutskottet1993/94:Ub52--Ub83 till utbildningsutskottet1993/94:Fö4 till försvarsutskottet1993/94:T70 och T71 till trafikutskottet1993/94:Ub84--Ub86 till utbildningsutskottet1993/94:Ju35 till justitieutskottet1993/94:Jo58 och Jo59 till jordbruksutskottet1993/94:T72 till trafikutskottet1993/94:Jo60--Jo64 till jordbruksutskottet1993/94:Bo28--Bo31 till bostadsutskottet1993/94:Ju36--Ju38 till justitieutskottet1993/94:Sf38 och Sf39 till socialförsäkringsutskottet1993/94:N30--N33 till näringsutskottet1993/94:L13 och L14 till lagutskottet1993/94:So57 och So58 till socialutskottet1993/94:Fi16--Fi19 till finansutskottet1993/94:Jo65--Jo68 till jordbruksutskottet1993/94:A71 till arbetsmarknadsutskottet1993/94:U9 till utrikesutskottet1993/94:N34 till näringsutskottet1993/94:So59 till socialutskottet1993/94:A72 och A73 till arbetsmarknadsutskottetv-4 > 6 § Förnyad bordläggningv-2 > Föredrogs men bordlades återNäringsutskottets betänkande 1993/94:NU20Bostadsutskottets betänkanden /94:BoU8,BoU9, BoU14 och BoU15v-4 > 7 § Socialpolitik -- inriktning och anslagv-2 > betänkande1993/94:SoU20 Socialpolitik -- inriktning ochanslag (prop. 1993/94:100 delvis).Anf. 1 BO ():Herr talman! Det har snart gått sedanregeringen fick den politiska makten iSverige. Med tanke på att dagens debatt skallhandla om alternativen i svensk socialpolitik ochsvensk sjukvårdspolitik tänkte jag i mitt anförandeförsöka göra ett oppositionens bokslut överregeringen på välfärdens område.Jag har gått tillbaka och läst in vad regeringen i den första regeringsförklaringen. Enligt denskulle det hända stora saker på fyra storaförändringsområden. Ett av dem var välfärden.Den skulle förbättras bl.a. via envalfrihetsrevolution. Detta arbete skulle inledas,skrev regeringen i regeringsdeklarationen,med att man skulle prioritera insatser för de sämstställda.Regeringsförklaringen hade också en ambition attlägga om familjepolitiken genom ettvårdnadsbidrag. Det skulle bli en återgång tillgamla tiders grundtrygghet isocialförsäkringssystemen. Standardtrygghetenoch inkomstbortfallsprincipen tillhörde historien.Vad blev då resultatet?Som jag ser det har regeringen inte infriat löftet attsatsa på de mest utsatta grupperna i samhället.Regeringen har inte drivit igenom det utlovadesystemskiftet från standardtrygghet tillgrundtrygghet i försäkringarna. Det är bra. Det hari stället funnits en ambition från regeringens sida attdiskutera och utreda ett bra och stabiltålderpensionssystem, ATP.Regeringen har däremot tagit ett antal steg mot sins.k. Det har drabbat skolan,sjukvården och omsorgerna. Förändringarna harskett ute i våra kommuner och landsting. De börjarnu märkas i människors vardag.Det går en principiell skiljelinje mellansocialdemokratin och regeringen i synen påförverkligandet av valfriheten. I vår utveckling avvälfärdsstaten ligger också att utveckla valfrihet förden enskilde. Samhället skall garantera val avskola, sjukhus, äldreboende m.m. Men vägen dit äri dag partiskiljande. Regeringen har en definitionpå valfrihet, och oppositionen har en annandefinition av valfrihet.Den borgerliga vägen med skolpeng ochöverkompensation av privata skolor leder tillsegregation mellan människor . Visocialdemokrater vill absolut inte ha en segregationav barn i . Som jag ser det är det enhumanistisk fråga av mycket stora mått att vi intefår en segregation i , vare sig av barn iskolan eller av äldre i vuxenlivet och samhällslivet.Vi socialdemokrater vill garantera alla svenskamedborgare valfrihet till läkare, vårdcentral ochsjukhus. Men den borgerliga vägen medetableringsfrihet och centralstyrt husläkarsystemvill vi inte gå. Vi anser att det blir sämre och dyrare.Därför väljer Socialdemokraterna en annan väg närdet gäller att förverkliga din och min valfrihet i detsvenska välfärdslandskapet.Herr talman! Jag vill ställa en fråga. Vi får se omdet finns några av mina vänner på den borgerligasidan som vill besvara den. Hur har regeringen ochden borgerliga majoriteten resonerat när man hartillåtit etableringsfrihet för enskilda aktörer medobligatoriskt betalningsansvar för kommuner ochlandsting?Som privatperson kan jag starta en barnstugaoavsett om behovet finns eller inte. Jag skickarsedan räkningen till kommunen och får betalt. Omjag är doktor kan jag etablera mig var som helst,starta en verksamhet och skicka räkningen tilllandstinget. Jag vet att jag får betalt oavsett ombehovet finns eller inte.Genom att man har tagit in en sådan förändring idet ekonomiska systemet har man öppnatdammluckor i kommunernas och landstingensekonomi.Det som har kännetecknat den svenska ekonomin ikommuner och landsting ärtotalkostnadskontrollen, dvs. att kostnaderna inte ionödan har farit i väg för sjukvård och andraangelägna omsorger. Detta faktum är, som jag serdet, klart underskattat i den svenska debatten. Detuppmärksammades i samband med att någraamerikanska forskare kom till . De sade attvi för skull inte skulle släppatotalkostnadskontrollen i sjukvården och att vi förGuds skull inte skulle släppatotalkostnadskontrollen i den svenskavälfärdsmodellen. Om vi skulle göra detta skulle vii onödan få höga och dyra kostnader utan att få merrättvisa i systemet. Jag undrar hur man i tider avproblem i ekonomi kan ge sig påförändringar där totalkostnadskontrollen släpps iekonomin och för välfärden.Gunnar Sträng hade ansvaret för svenskekonomi. Han var en person som hade bådafötterna i svenska folkets verklighet. Om kommunerna har ansvaret för attbesluta om en utgift för en verksamhet, skall ocksåkommunerna ha ansvaret för att betala den. Detgäller också din och min ekonomi. Om vi köper ensommarstuga eller en bil skall också du och jagbetala den. Det skall inte vara så lättvindigt atträkningen kan skickas till någon annan.Det är detta som regeringen gör. Man låterandra fatta beslut om barnomsorg och sjukvård,och så har man den bekväma sitsen att skicka ivägräkningen till kommuner och landsting -- somobligatoriskt enligt lagen måste betala dennaräkning. Detta kommer i sin tur att leda till att vi ionödan får en dyrare kostnad för den svenskavälfärden. Det blir en klart sämre hushållning medsvenska folkets skattepengar.Herr talman! Jag har försökt att skapa en bild avhur de statliga och kommunala nedskärningarnahar förändrat svenska folkets levnadsvillkor. Vadhar hänt under regeringen i det svenskavälfärdslandskapet? Det har inte varit helt lätt. Jagkan konstatera att förändringarna i våra kommuneroch landsting går med en fart av ,medan den statistik vi har av Välfärdssverige frånSCB och går i en fart av 10 kmi timman. Det gör att vi beslutsfattare liggerungefär efter när det gäller att få grepp omvad som händer. Jag tror att det är angeläget att förframtiden få fram statistiken snabbare så attregeringen och snabbt kan följa upp vadsom händer.Det är något av ett tidens tecken att det är ensvensk fackföreningsorganisation som har visat ettså stort intresse att den med hjälp avmedlemmarnas pengar har påbörjat en storundersökning för att se vad som händer ikommuner och landsting där förändringarna sker ien fart av . Det är som gördetta. De har låtit IMU och Testologen tatemperaturen på det svenska välfärdslandskapet.Före jul besvarade 150 av landets 286 ledandeordförande i kommunstyrelserna ett antal frågorom hur de trodde att det skulle bli 1994. Avundersökningen framgår bl.a. följande.Kommunerna har haft av nedskärningarbakom sig. Undersökningen gäller 1994. I avkommunerna blir det ekonomiska nedskärningar ibarnomsorgen. I av kommunerna blir detneddragningar till . I avkommunerna blir det mindre pengar tilläldreomsorgen. I av kommunerna blir detneddragningar i de tekniska verksamheterna.Nu säger inte denna undersökning något om hur detblir med innehållet i barnomsorgen eller vården.Den anger bara en ekonomisk grad. Men jag anseratt det är en varningssignal att av detillfrågade kommunalpolitikerna säger att de harför litet pengar för att klara de åtaganden somregeringen och lägger fast i nationellamål. Det går inte att bara vifta bort att de som sitternära verkligheten ger denna varningssignal:pengarna räcker inte.Moderaternas älsklingstanke är att sänka det totalaskattetrycket. av de tillfrågade ville sänkaskattetrycket. Dessutom ansåg ett antal erfarnamoderata kommunalpolitiker att detta inte var dennu aktuella frågan. såg arbetslösheten somden mest angelägna frågan att åtgärda.En annan väckarklocka är rapportom barnens villkor. Neddragningar ochorganisationsförändringar i kommunerna har skettsamtidigt som arbetslösheten har ökat ochhushållens ekonomi försämrats. Det framgår avSocialstyrelsens rapport att det därför är svårt attsärskilja effekterna av olika förändringar.Socialstyrelsen varnar för negativa effektergentemot flerbarnsfamiljer, ensamstående ochekonomiskt utsatta grupper när kommunernasamtidigt minskar antalet platser i barnomsorgen,avskedar personal och höjer avgifterna.Socialstyrelsen uppmärksammar också problemetmed snabba förändringar i kombination medekonomiska indragningar. Detta har resulterat iallvarliga brister i planering och utvärdering. Dethar vi som har åkt runt i kommuner kunnatkonstatera. Det går för fort, och framförhållningenminskar. Det går inte att få grepp omkonsekvenserna av besluten.En sammanfattning av regeringen sett ur socialdemokratisk synvinkelblir följande. Den första regeringsförklaringens allalöften har inte kunnat infrias. Satsningen på desämst ställda uteblev. I stället har den gruppendrabbats hårdast enligt olika undersökningar. Jagtror ockå att man kan säga att medelklassen hardrabbats. Normala löntagares skatter har höjts med6 . Totalt har det varit fråga om att få inskattepengar från medelinkomsttagare som dig ochmig i storleksordningen 30 miljarder kronor.Samtidigt har företagsbeskattningen sänkts med 25miljarder kronor. Någon har räknat ut att de 5 000rikaste familjerna i fick dela på de 25miljarder kronorna.Jag tycker att detta är en orättvis fördelningspolitiksom inte följer löftet från regeringsdeklarationenatt satsa på de sämst ställda grupperna. Löftet attåtergå till en grundtrygghet i försäkringarna harinte förverkligats. Det är ett mycket bramisslyckande från regeringens sida. Jag hoppas attåterstoden av mandatperioden skall innehålla flersådana rättvisa misslyckanden.Löftet om valfrihetsrevolutionen har haftframgång. Det skapas revor i välfärdslandet. Jagläste för sedan biskopsbrevet. Jagkonstaterar att t.o.m. och dessbiskopar börjar varna för ''ekonomismen'' ochnyliberalismen.Det gäller nu för Socialdemokraterna att ta reda påskadornas omfattning och tänka framåt på en bättretingens ordning, men med kompassen inställd påmålen välfärd och valfrihet.Med tanke på den viktiga roll som kommunernaoch landstingen spelar för välfärden vill visocialdemokrater återupprätta en sammanhållenvälfärdspolitik. Jag kan se ett gap mellan de finanationella mål som regeringen tagit fram försocialpolitiken och sjukvården, men det är problemmed genomförandet i kommuner och landsting. Jagtycker inte regeringen har lyckats väl med sittförhållande till kommuner och landsting. Tvärtomfinns oroande inslag med systemförändringar somhotar kvaliteten och den enskildes rättssäkerhet.Snabba förändringar i styrsystemen har i flerakommuner förpassat de förtroendevalda upp påläktaren. Där sitter de och tittar på när förvaltningoch tjänstemän köper och säljer tjänster. Den nyainnetrenden är ju köpa-sälj-systemen.Anställda som har kritiserat kommunala beslut harhotats, omplacerats eller t.o.m. avskedats avkommunledningarna. Kommunledningarna hartrampat på yttrandefriheten för de kommunaltanställda. Det är ett allvarligt inslag. Ingenoffentliganställd skall tystas för sina åsikters skulleller för kritik av politiskt fattade beslut.Det är också fel av att förse kommunernamed ekonomiska hållhakar. både lockar manmed grundavdrag och drar in pengar vid eventuellaskattehöjningar. Jag såg för övrigt att ocksåsocialministern påpekade detta i sitt tal i ihelgen. Jag hoppas att det kommunalaskattestoppet nu upphör och att det från år 1995åter blir en reell kommunalekonomisk frihet.Herr talman! Den här mandatperioden har därförpräglats av motsättningar i politiken när det gälleroffentliga eller privata alternativ i välfärden. Jagmedger gärna att det tidigare fanns inslag avövertro på offentliga system, men vi har intebara inslag av övertro på privata system utan i demoderata och nyliberala kretsarna också ettnärmast religiöst förhållningssätt vad avserkonkurrens, marknad, fri etablering ochavreglering.Detta tvingar i sin tur fram låsningar i politiken.Regeringens agerande i husläkarfrågan och ipropositionen om fri etablering är sådant som harlett fram till politiska låsningar i utformningen avvälfärden. Men som jag ser det gällermotsättningarna främst långtgående nedskärningaroch privatiseringar i välfärdssamhället.De alternativ i svensk politik somsocialdemokraterna kommer att framhålla ivalrörelsen är bibehållen välfärd --demokrativägen -- eller långtgåendeprivatiseringar -- marknadsvägen --, och i detsammanhanget är vi kompromisslösa. Vi ställerupp på de svagas sida, på solidariteten ochdemokratin, och vi vill ha en omsorg på lika villkorför alla. Den skall finansieras i huvudsak offentligtmed hjälp av skatter och försäkringar.SCB har gjort en stor undersökning om svenskafolkets inställning i ett antal frågor. Jag kan bl.a.konstatera att av befolkningen tyckte atthusläkarreformen var mycket angelägen. Låt miginom parentes också nämna att jag i går hörde atten majoritet i styrelsekommer att tillstyrka en motion från oss tillLandstingsförbundets kongress om atthusläkarlagen skall lyftas ut. Jag hörde dessutom påradioekot i förrgår att en majoritet avdistriktsläkarna i inte tycker omhusläkarreformen och att flera av dem vill sluta.Jag tycker mot denna bakgrund attsocialdemokratin är i mycket gott sällskap. HelaSjukvårdssverige och en stor del av befolkningentycker att det var en onödig och felaktig reform. Vikan åstadkomma kontinuitet och valfrihet på ettbetydligt enklare sätt.SCB:s undersökning visar också på ett starkt stödför offentlig drift av sjukhus, skolor, tandvård,barnomsorg och hemtjänst. Mycket höga siffrortalar för detta. Jag kan konstatera, herr talman, attsvenska folket under regeringen vidmakten har blivit alltmer negativt till privataalternativ. Det har här skett en märkbaromsvängning i opinionen. Det skall bli intressantatt se hur det borgerliga blocket kommer atthantera ekonomi och välfärd efter valet. Det ärsärskilt intressant med tanke på de framträdandensom herrar Bildt och gjorde underhelgen.Herr talade för partiarbetare i ,och han sade då så här:''Det är kanske djärvt att gissa vad kan hai tankarna, men det är inte osannolikt att hantänker sig att ta bort första barnbidraget och slopaflerbarnstilläggen, slopa bostadsbidragen, sänkaersättningsnivån i alla socialförsäkringar till 60procent, stänga gränsen för flyktingar, slopautlandsbiståndet och alla statsbidrag tillkommunerna.--Det är vad som krävs för att närma sig de 120miljarder han tänker sig. ''Inte långt därifrån, i , var statsminister budskap att det nu går bättre för , attsvångremmen ytterligare kan dras åt och att det nuär att tidigarelägga och öka besparingarnagenom förslag i kompletteringspropositionen.Detta visar, som jag ser det, på två olikaförhållningssätt vad gäller svensk ekonomi ochsvensk välfärd. Det visar också att regeringenframöver inte kommer att kunna hålla ihop, ombåda dessa herrar skall hålla fast vid sinadeklarationer. Det är en intressant upplysning införden kommande valrörelsen. Kommer detegentligen att finnas ett verkligt borgerligtalternativ efter valet, och hur skall det i så fall seut?Bildts budskap om välfärden skallsocialdemokraterna återge i valrörelsen, men medläsanvisning. Jag har noga studerat Bildts tal ochordval. Han talar om att det handlar om att görabesparingar och effektiviseringar och att manendast på den vägen kan garantera välfärden. Menvad menas med besparingar och effektiviseringar?Ser man närmare på vad det konkret handlar om,finner man att det handlar om att köra sönderviktiga delar av svensk välfärd. Det är det ytterstamålet för nyliberalerna, men det göms bakomdimridåer när statsministern håller tal.Avslutningsvis vill jag, herr talman, nämna attsocialutskottet och därmed trots dessamotsättningar kunnat samlas kring viktigasocialpolitiska sakområden. Vi har kunnat göra deti en samsyn om den sociala dimensionen ialkoholpolitiken. Ett enigt socialutskott och enenig riksdag kunde därför skicka med tillförhandlarna i att vi vill hålla fast vid densociala dimensionen i svensk alkoholpolitik.Jag vill påstå att detta gemensamma uppträdandehade stor betydelse för förhandlingsresultatet. Detgör att vi kan behålla den sociala dimensionen i våralkoholpolitik även vid ett inträde i EG/EU.Utskottet har tidigare gjort och kommer attvidhålla ett gemensamt ställningstagande, frånhöger till vänster, mot att legalisera narkotikan. Vivill driva detta nationellt, nordiskt och påEuropanivå.Socialutskottet har också hållit samman omÄDEL-reformens fullföljande. Vi har varit ute ochstuderat hur de gamla har det, och vi har varitmycket noga med att det skall följas upp på ett brasätt. Vi skall gärna återrapportera, om vi ser attolyckor skulle hända.Vi har besökt de bostadslösa här i , ochvi har tagit initiativ till en inventering för att ta redapå hur dessa mycket utsatta människor har det. Dethandlar inte längre om de gamla snällaalkoholisterna utan om nya grupper: utslagnakvinnor och psykiskt störda som inte har klarats iden öppna vården. Det är angeläget att man klararproblemen i dessa sammanhang.Vi har i socialutskottet enats om etttillkännagivande till regeringen om vikten av attklara en fortsatt klinisk forskning inom vården, närden verksamheten hotas av nya styrsystem.Vi skall innan åtskiljs behandlapsykiatripropositionen. Den handlar verkligen omen gömd och glömd grupp. Min förhoppning är attutskottet då också skall kunna ta ett gemensamtgrepp för att rätta till de revor i välfärden sombeklagligt nog finns för denna grupp.Till sist, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillsocialdemokraternas reservationer.Anf. 2 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Den ärade talaren har överskridit den anmäldatalartiden med nio minuter.Anf. 3 (nyd):Herr talman! ''Hur fan kunde det bli så här? ''Förlåt, herr talman, jag vet att man inte skall svärafrån denna talarstol, men just den här rubrikenåterfinns över en artikel i ett av förra veckansnummer av . Det är AndersIsaksson som har skrivit en mycket klarsynt artikelmed denna rubrik. Han syftar på just det som BoHolmberg har beskrivit en del av, nämligen detsvenska samhällets problem.Anders beskriver det svenska samhälletsproblem så här: ''en solid, effektiv och rationelltskött stat med en stark valuta blev inom loppet avett par decennier skuldtyngd och svag, kronandevalverades och industrin reducerades till mindreän en femtedel av BNP''.Jag skulle bildligt vilja beskriva de svenskagenerella trygghetssystemen och det s.k.välfärdsbygget med dess socialförsäkringssystemsom ett ''socialpolitikens regalskepp ''. ,som kan ses igen, var ståtligt, imponerandeoch detaljrikt, med gyllene ornament osv. Hon varen stolthet för Sverige.Regalskeppet var avsett att skydda ochSveriges medborgare. Det skulle skänka trygghet.Det var byggt av skickliga och välmenandearkitekter -- det var det -- men det var ocksåvåldsamt överriggat och i grunden heltfelkonstruerat. Det är precis vad det svenskavälfärds-Vasa också är.Orden som bar systemet var lika vackra ochtroskyldiga: solidaritet, rättvisa, trygghet. I självaverket var systemet felkonstruerat, och det varlänge sedan det orkade med sina åtaganden.Medborgarna behandlas olika i stället för lika.Antalet bidragstagare växer och allt färrearbetande försörjer allt fler som inte arbetar. Detenda som vuxit är statens skulder.Regalskeppet kapsejsade och sjönkomedelbart på sin jungrutur, och det var bra, för dåkom larmet direkt och man kunde lära av misstaget.Tyvärr har inte välfärds-Vasa gjort detta. Den har hållits flytande med nyatillbyggnader, flera segel, mera bly i kölen, alltkraftigare länspumpar, och är den på väg attsänka hela den nation, , som den skulleskydda och ge trygghet.Herr talman! Jag skulle vilja säga: Det är dags atträdda , och då måste vi sänka välfärds-Vasa!Det är dags att vakna, för fortfarande kan vi välja.Men tiden rinner, och vågar vi inte välja , finnsdet faktiskt inga val . Då är detAckordscentralen som i samråd med Världsbankentar över. De lägger strikt ekonomiska aspekter påtillvaron, och de är inga humanister. Den somtvivlar på det rekommenderar jag ett studiebesöki t.ex. eller . Det finns ingetsjälvklart i att skall vara en rik ochvälmående nation.Vi som är företagare vet att det finns lagar ochparagrafer för vår verksamhet. Ett aktiebolag kanvara skuldtyngt och hamna i ekonomiska problem,och då konstaterar man att om halvaaktiekapitalet är konsumerat är det enligt lagatt upprätta vad som kallas enkontrollbalansräkning.Fortsätter man och inte klarar upp situationen, blirdet betalningsinställelse, fortfarande snyggt ochprydligt, lagligt reglerat. Larmsignalerna finns där.Människor känner till dem.Klarar man inte det heller, blir det konkurs, ochäven då finns det lagregler som reglerar det hela. Ivärsta fall slutar det med likvidation, företagetupphör att existera. Ofta klarar man av enrekonstruktion.Tyvärr finns inte de här larmsystemen och reglernaför en nation. borde upprätta enkontrollbalansräkning omedelbart.Vi i Ny demokrati är oerhört kritiska såväl motregeringens som mot Socialdemokraternas s.k.välfärdspolitik. Förstår ni inte hur allvarligt lägetär? Statsskulden skenar, och varupprörd över att regeringen skickar räkningen tillkommunerna. Jag kan instämma i upprördheten,men vad jag tycker är mera upprörande är att vi inteens en gång skickar en räkning.