prot · GI097 · 1994-10-11 00:00:00 — EU hindrar Sverigeatt på detta område använda ett effektivt styrmedel förett miljövänligare samhälle. Försäljningsskatt ärnämligen som styrmedel mycket mer effektivt änfordonsskatt. Vi skall inte glömma bort att den förraregeringen i samförstånd med Socialdemokraterna harurholkat den svenska miljöpolitiken med en EU-anpassning.EU:s konstitution innehåller politiska mål. Det görinte den svenska. Det överordnade målet för EU är attfrämja traditionell ekonomisk tillväxt genom attavlägsna nationella begränsningar för handeln.När det gäller handel finns det tvingande politiskabeslut inom EU. Det räcker med kvalificeradmajoritet för harmonisering av produktkrav. Men närdet gäller miljöpolitiska instrument, som miljöskattereller åtgärder som påverkar val av olika energikällor,krävs enhällighet, dvs. ett enskilt land kan läggasitt veto i dessa viktiga miljöfrågor. Men vi kan bliöverkörda när det gäller produkter som vi vill hahögre miljökrav på.Exempelvis skulle vi, om vi vore ett medlemslandi EU, inte ens tillsammans med alla övrigamedlemsländer kunna tvinga att minska sinautsläpp. Men vi skulle bli tvingade att ta emotprodukter som de producerar som är miljö- ellerhälsoskadliga. Handel går före miljöhänsyn.Fältbiologerna, , Framtiden i vårahänder och är alla medlemmar iFolkrörelsen mot EU, och de rekommenderar ett nej.Naturskyddsföreningen har uttalat att ett EU-medlemskap skulle få övervägande negativa effekterför miljöpolitiken. EU är ett miljöhot.Det är nästan aldrig makthavarna elleretablissemanget som är pådrivande imiljöutvecklingen, utan den drivs av folklig opinion.Detta förutsätter en tydlig väg från folkopinion tillpolitiska beslut. Något sådant finns inte inom EU.EU innebär inskränkningar i friheten tillinformation. Vi har ingen garanti för den svenskaoffentlighetsprincipen eller meddelarfriheten. Det härhindrar medborgare att delta i den miljöpolitiskautvecklingen. Resultatet blir att miljöutvecklingenhämmas.De fördelar som kan få som medlem i EUuppväger inte ens på långt när de nackdelar som följergenom att vi inte kan gå före, genom att informationoch demokrati försämras och genom att EU:s strukturökar transporterna.För att vi skall nå en hållbar utveckling i Sverigeoch i världen krävs rätten att gå före och att vi har engod demokrati, dvs. ett nej till EU för Sverige.Anf. 71 ():Fru talman! Jag tänker ta upp ett område ipropositionen, en aspekt som behandlas i mycket litenutsträckning men som jag ändå uppfattar somgrundläggande.När ja-sägarna allt som oftast kommer till korta idebatterna brukar de påpeka att EU är en process.Man skall inte stirra sig blind på detaljer. Jag hållermed om det. EU är en process. Den som på allvar harstuderat EU det kan knappastkomma till någon annan slutsats än att det är enaccelererande centralisering och byråkratisering somutmärker processen. Enhetsakten, den ökandeanvändningen av majoritetsbeslut, Maastrichtavtaletoch förstärkta maktställning är kanskede tydligaste exemplen på det.Som jag ser det är processen entydigt på väg moten ny gemensam västeuropeisk statsbildning. Det görEU unikt i jämförelse med alla andra internationellaorganisationer. Det är därför malplacerat att, somnågra debattörer har gjort, jämföra med eller FN.Nå, är det här bra eller dåligt? I propositionen tasen del aspekter upp, men man glömmer andra som förmig är väsentliga och grundläggande.Fru talman! Demokrati betyder folkstyre. Om denordiska länderna blir medlemmar i kommerunionen att omfatta 360 miljoner människor och över20 olika språk. Är det över huvud taget möjligt attkombinera en sådan koloss med ett fungerandefolkstyre? Är det möjligt att skapa en situation därvanliga, enkla människor känner att de är med ochpåverkar framtiden och att de är delaktiga ibeslutsprocessen?I propositionen, liksom i konsekvensutredningenSuveränitet och demokrati, löser man den här frågangenom att helt och hållet förbise den. I stället väljerman att göra om frågeställningen och föra ett myckettvivelaktigt resonemang om formella ochfaktiska suveränitet. Det här är kanske smart, men detär farligt och bedrägligt.Jag tror att förutsättningen för ett effektivtfolkstyre är ett öppet samhälle med medvetna ochengagerade människor som tar ansvar för framtiden.Möjligheterna att skapa en bättre värld ligger i förstahand i en offentlig debatt och i att människor slutersig samman och trycker på makthavare för att få enförändring.I propositionen väljer man i stället ett "von oben"-perspektiv, ett elitistiskt och närmast machiavellisktperspektiv, där makthavarna förutsätts vara upplystaoch oberoende av folket.Demokratin är inte till för oss i gräddfilen. OmEbon i utanför är förbannadeller tycker att vi i har gjort ett allvarligtmisstag, kan han skriva en artikel i lokaltidningen.Åtminstone i , och ocksåAnders i regeringen, läser det som EbonLarsson skriver. Han kan skriva brev och han kanlyfta telefonluren. Jag kan däremot garantera er att detinte finns någon i som läser Piteå-Tidningen. kommer aldrig att tala medden kommissionär som har hand om frågan.Ebon kan också ta steget in i enlokalförening. Han kan driva frågan där lokalt.Kanske kan han få i gång en större aktivitet. Kanskekan han få människor att ställa upp på endemonstration. Kanske kan han få 10 000 pitebor attgå ut och demonstrera för en stor och viktig fråga.Kanske kommer Aktuellt att ta upp frågan i ensändning över hela . Men i ser maninte på television.Jag frågar om det är möjligt att kombinera enkoloss som EU med ett fungerande folkstyre. Jag haringet säkert svar, och när jag ser på unionen serjag inte ens skymten av ett försök. För svensk delkommer hemlighetsmakeriet att öka. Riksdagenkommer in i bilden när besluten i realiteten redan ärfattade. Folkrörelsernas möjligheter att påverkakommer att minska radikalt också genom försämraderemissmöjligheter och det grundläggande problemetatt makt heter pengar.Det är inget annat än cynism när man ipropositionen på s. 459 i del 1 skriver att svenskaintresseorganisationer får en dubbel möjlighet attpåverka genom att de vid ett medlemskap kan tadirekt kontakt med EU-organen. Lobbyistsystemet ärden starkes rätt och därmed också de stora företagens.Demokratin och folkstyret är den svages motmakt.Den är , den f.d. borgerliga regeringen ochIngvar beredda att skicka minst 50 årtillbaka i tiden.Vi har redan sett hur sekretessreglerna inom EUbegränsar den offentliga debatten. försvaradejordbruksminister användningen avhemligstämplar av EU-material hos svenskamyndigheter, trots att det uppenbart stred mot vårtryckfrihetsförordning. ansåg, enligttidningen , att ett offentliggörande av papper omgenmanipulerad raps skulle omöjliggöraförtroendefulla samtal i framtiden.Tyvärr tror jag att den f.d. jordbruksministern ärrepresentativ. Den svenska traditionen talar för attvarken svenska politiker eller tjänstemän kommer attslåss för vår offentlighetslagstiftning i EU. Densvenska åsikten från myndigheter och verk kommerdärmed i många fall att formuleras utan offentliginsyn.I remissvaren till EU-propositionen gör flerajuridiska myndigheter, som t.ex. Kammarrätten iGöteborg och Hovrätten över och ,den självklara bedömningen att insynen ibeslutsfattandet kommer att minska. Svenskajournalister delar inte heller den blåögda optimismsom den borgerliga regeringen har spritt omkring sig.Det här är oerhört allvarligt. Offentlighetsprincipenoch regelverket kring den är medborgarnas bästaförsäkring mot mygel och korruption. Den är denviktigaste anledningen till att svensk demokratifaktiskt är bättre än demokratin i nästan alla andraländer i världen.Det enda säkra sättet att hävda den svenskagrundlagen mot EU hade varit att kräva etterkännande och begära undantag för de regler somkolliderar med offentlighetsprincipen. valderegeringen att nöja sig med en meningslös och ensidigdeklaration som inte förpliktar till något.Sammanfattningsvis kan man säga att EU:skonstruktion, centraliseringsprocessen och det dåligaavtalet motverkar ett folkligt inflytande.Makten blir onåbar, och banden mellanmakthavare och folket kapas, eftersom man inte kanrösta bort eller sparka en dålig kommission, ett dåligtministerråd.Jag anser att propositionen över huvud taget intehar belyst de grundläggande frågorna kring demokratioch folkstyre på ett seriöst sätt.Fru talman! En sund politik för en bättre värld gårut på att utveckla folkstyret i stället för att avveckladet. Därför bör svenska folket säga nej till ettmedlemskap i den europeiska unionen.Anf. 72 ():Fru talman! Talkvinna låter bättre. Ompropositionen godkänns godkänns också detresonemang som utredningen bygger hela sittställningstagande på. Jag har tittat litet extra påjämställdheten.I de allmänna övervägandena under avsnittetjämställdhet anser utredningen att "ett EU-medlemskap ger den bästa ekonomiskatillväxten och att det ger förutsättningar för socialvälfärd och jämställdhet mellan kvinnor och män".Utredningen låter ett resonemang kring tro utgöragrunden för ställningstagandet. Vem kan säga att justett medlemskap i gör att tillväxten i ökar?Och vem vågar säga till tredje världens kvinnor att dekan glömma allt vad jämställdhet heter så länge deinte har den bästa ekonomiska tillväxten.Vi kan konstatera att arbetslösheten inom de tolvEU-länderna ligger kring . Ca 20 miljonermänniskor går alltså utan arbete. I resonemanget omatt tillväxt är bra just för kvinnor och inte för allamänniskor torde ligga en gammal vana att användajust kvinnor som arbetskraftsreserv. Låg tillväxt ärlika med att kvinnor arbetar oavlönat hemma. Högtillväxt är lika med att kvinnor arbetar både oavlönathemma och avlönat ute.Ungefär var tredje arbetstagare inom EU ärkvinna, men kvinnorna utgör hälften av de arbetslösa.Kvinnor har drabbats av mycket högarbetslöshet i de flesta EU-länder. I liggerden arbetslösheten så högt som på 30-40 %.Kvinnorna är också i genomsnitt arbetslösa längre tidän männen.Nu tror jag att resonemanget om kvinnor som engenerell arbetskraftsreserv är ett förlegat resonemang.Jag tror i stället att många högavlönade kvinnorkommer att få goda arbetsmöjligheter inom . Men många kvinnor som arbetarinom den offentliga sektorn i kommer attförlora sina arbeten. har räknat utatt ca 80 000 kvinnor får gå , med givnakommunala budgetramar. Att högavlönade kvinnorvinner på ett eventuellt medlemskap behöver inteheller betyda att jämställdheten ökar, eftersomhögavlönade män gynnas ännu mer.Jag skall återgå till hypotesen om att vi får denbästa ekonomiska tillväxten genom ett medlemskap iEU och att det ger förutsättningar för jämställdhet.Fru talman! Vad vi känner till , förutomarbetslöshetssituationen, är att avSveriges penningflöde in och ut ur landet på en daginte producerar arbeten. Det är pengar som det tjänaspengar på. Inga nya arbeten skapas.Nu verkar det som om en del politiker menar att viförst måste avreglera valutamarknaden i Sverigegenom att ta bort dess spelregler. När det är klart,några har blivit väldigt rika och landet har tömts påinvesteringskapital måste vi gå med i EU, avsäga osssvenskt folkstyre med som högstabeslutande organ och förlägga makten utanförSveriges gränser. Sedan skall vi tillsammans med EU-länderna hitta på gemensamma regler för att tyglapenningflödena, så att investeringar som ger nyaarbeten kommer i gång. Det är regler som vi haravskaffat för att få vara med.Detta låter som filosofin kring kärnkraften: Byggut först för att avveckla sedan!Vem vet om inte alla dessa turer kanske t.o.m.hämmar en ekonomisk utveckling och tillväxt här iSverige? Kanske blev eller blir viktiga investeringar iAsien eller aldrig av på grund av allaEuropapiruetter. Tänk om det hinner bli jordbävning iTokyo innan vi har reglerat penningmarknaden genomgemensamma ansträngningar i EU och japanernabehöver ta hem alla sina yen! Då rasar världensbanker ihop som korthus, eftersom mer pengar är iomlopp än vad som i realiteten finns.I detta spel vill majoritet att vi skallnysta oss in allt mer. Den anger spelet som en väg tillökad jämlikhet. Jag hoppas innerligt att majoriteten avSveriges befolkning - jag tänker på alla kvinnor - intelåter sig luras av gubbarnas spelteorier utan ser hurverkligheten ser ut.I lönearbetar kvinnor och män i ungefärsamma utsträckning. Även när barnen är små arbetarkvinnor i tack vare en väl utbyggd ochkvalitativt hög barnomsorg.Inom EU ser det naturligtvis litet olika ut, men engenerell iakttagelse är att kvinnor är ekonomisktberoende av män via skattesystem, bidragsregler ochbrist på barnomsorg. Kvinnor får i och med det enunderordnad ställning. De måste be om pengar ochförväntas självfallet stå för det obetalda arbetet.I går det bra för industrin , menarbetslösheten ligger kvar på . Är det densamhällsutvecklingen vi vill efterlikna här i ?Människor mår naturligtvis dåligt av arbetslösheten.Intressegrupper ställs mot varandra, ochfrämlingsfientligheten ökar.Vad beträffar avgiften till EU är jag myckettveksam till om vi har råd att gå med. Vi har enstatsskuld på ca . Ingen vill välpåstå att den är planerad? De dryga 100 miljarderkronor i ränta på skulden som vi måste betala 1995belastar statskassan hårt.En annan fråga gäller solidariteten, som harnämnts tidigare här . Är det en riktig solidariskprioritering att man via skattsedeln är med och betalarrationaliseringen av textilindustri ellervägrondeller i ? Det är bara ett par exempelpå vad vår medlemsavgift kan tänkas användas till.Kanske skulle prioriteringen i stället vara att mansatsar på kollektivjordbruk i eller påskolundervisning i Ghana.Kan det vara annat än tro att tillväxten i att öka genom ett medlemskap? Kan det varaannat än tro att kommer att få mer genomslagi EU än EU får i ? kvinnor kan istället förlora det som har erövrats i form avbarnomsorg och plats på arbetsmarknaden. Omkvinnor inte kan arbeta och försörja sig själva finnsdet heller ingen jämställdhet.Anf. 73 ():Fru talman! Jag skall fatta mig kort, eftersom jaghåller på att missa tåget till . Där skall jagvara med om att starta ytterligare en länsavdelning försocialdemokrater som är mot EU.Av den här debatten skulle man kunna tro att detbara finns EU-motståndare inom ,och . Så är inte fallet.I finns något som heter Folkrörelsen motEU. Socialdemokrater mot EU som enav de stora organisationerna. Där ingår även fackligaEU-kritiker. av den socialdemokratiskaregeringen är EU-motståndare, av densocialdemokratiska riksdagsgruppen likaså. avvåra medlemmar är också mot medlemskapet.Vi har i partiet ja- och nejkommittéer som harpresenterat sina argument, och vi har en öppen ochfrisk debatt. Vi är eniga om målet. Vi vill attmänniskor skall ha jobb, och vi vill att miljön skallräddas, men vi ser verktyget EU på olika sätt.Den borgerliga regeringens proposition har vi intetänkt tillbakavisa, utan vi skall väcka en motion. Denär ännu inte klar. Därför kan vi naturligtvis inte nuredovisa vad som står i den. Jag tror att många av ossEU-motståndare i det socialdemokratiska partietkommer att återkomma i den allmänpolitiska debattenpå onsdag i nästa vecka.Skälen till att som socialdemokrat vara mot EU-medlemskapet är många, men de viktigaste gällernaturligtvis ekonomin och sysselsättningen.EU kommer att få, vilket har sagts många gångerhär , en gemensam ekonomisk politik med engemensam bank. Målet för den ekonomiska politikenär prisstabilitet. Det är mycket svårt att få detta att gåihop med full sysselsättning. Jag och andra EU-motståndare gör bedömningen att det blir svårare föross att uppfylla målet att människor skall ha ett jobbom vi går med i unionen.Det underliga med denna debatt för och emot EU-medlemskapet är att vi alla använder samma godaskäl till varför vi vill eller inte vill bli medlemmar. Deär fred, miljö och sysselsättning.Vad gäller fredsfrågan ser jag saken på följandesätt. Om vi har ett samarbete i på alleuropeiskoch likställd grund är det fredligt. Men om vi har ettsamarbete i som är exklusivt och uteslutande,där en liten klick rika länder plockar ut, godkänner,accepterar och inbjuder några de tycker är lämpliga urmajoriteten av länder kan det skapakonflikter.Det talas så mycket om som om det baravore EU. EU är en fjärdedel avEuropa. Även om och de andra tre länder somansökt om medlemskap går med är det fortfarandebara en tredjedel. har nästan 50 stater.Det har frågats mycket om alternativet till ettmedlemskap och de fyra friheterna. Man skulle enligtmin mening kunna ha följande fyra saker som grundför alternativet till ett medlemskap.Folkrörelsedemokratin och de starkafackföreningarna kan vara en punkt. Den andra kanvara den generella välfärden. Den börjar nu att brytasned i EU-anpassningens tecken, och vi håller på att blikunder på en marknad.Den tredje punkten är den solidariskalönepolitiken. I den avreglerade marknadenslönespridning finns det inte rum för någon solidarisklönepolitik. Den fjärde punkten är naturligtvis denfulla sysselsättningen.För mig är EU byggd på marknadens ideologi.Men det är inte mer av de fyra friheterna vi behöver,utan det är mindre. Vi behöver minskade klyftor ochen förbättrad miljö globalt sett.Vi behöver ett nytt ekonomiskt system i världensom tar med i beräkningen den miljard människorsom saknar allt. Detta är inte idealitet eller idealism.Detta är realism. Vi måste utgå från att alla människorär lika mycket värda, att alla människor har sittmänniskovärde.Vi måste utgå från det ekologiska systemet, somär basen för all produktion, och som är större ochviktigare än t.o.m. det ekonomiska systemet. Vår tidshybris är att vi går utöver de ramar som naturen ger.Vi inbillar oss att vi kan fortsätta att bygga vårasamhällen på myten om den eviga ekonomiskatillväxten.Jag blev litet besviken på föregående talare frånMiljöpartiet. Hon verkade lika mycket fast itillväxttänkandet som många av ja-sägarna.Den tillväxt som detta resonemang bygger på fårinte ske inom den offentliga sektorn, utan den får baravara privat. Men inte ens den tillväxten kan lösa deproblem som vi måste lösa, nämligen de storaklyftorna globalt och miljöförstöringen.Jag återgår nu till att tala litet om marknaden.Under den sommar som har gått har vi många gångerhotats av marknadens krav på politiken. Det harmärkts ett tydligt och klart ogillande av att ettriksdagsval och EU-val genomförs för att ta reda påvad folk tycker. Det verkar som om att demokratin ärett litet irritationsmoment för marknaden, eller kanskeett ganska stort irritationsmoment, och det skrämmermig.Carl Bildt sade i debatten här tidigare undereftermiddagen att vi är mitt uppe i ett globalt liberaltsystemskifte med avreglering. Det är inte ofta jaghåller med . Men jag tycker att denbeskrivningen av vad EU-medlemskapet är förnågonting och vad vi skulle hamna mitt i är riktig.Som jag ser det är avregleringens verktyg dessafyra friheter: det fria flödet av arbetskraft, kapital,varor och tjänster. Avregleringens mål är att minskadet folkvalda parlamentets makt och kollektivtfackligt inflytande.Många ja-sägare, tyvärr även i mitt parti, villdiskutera vad man vill med medlemskapet. Vi somsäger nej ser till hur EU ser ut . Som medlemmarmåste vi underkasta oss de beslut som vi är med ochfattar. EU är tyvärr den permanentamassarbetslöshetens union.Jag är stolt över att vara socialdemokrat, och jagär stolt över att mitt parti vågar släppa fram en genuindebatt i EU-frågan. Vi accepterar och respekterarvarandra i partiet för våra olika ståndpunkter.Jag är övertygad om att ju mer vi studerar frågan ivår folkrörelse och vår arbetarrörelse i studiecirklaroch i andra sammanhang kommer allt fler människoratt bli övertygade om att rösta nej till ett medlemskap.Anf. 74 ():Fru talman! För att förbättra möjligheterna för ensakkunnig utskottsbehandling av regeringensproposition 19 om medlemskap i yrkar jag om följande remittering till utskott.Det under överläggningen av yrkandet hade följande lydelse:Yrk. 1såvitt avser artikel 112 i fördraget JoUsåvitt avser slutakten:dels gemensam förklaring om gemensam utrikes-och säkerhetspolitik FÖUdels gemensam förklaring och normer förmiljöskydd, hälsa och produktsäkerhet JoUdels förklaring av och omalkoholmonopol SoUi övrigt UUYrk. 2, 3 och 4 KUFru talman! sade i sittanförande att den svenska alkoholpolitiken kommeratt urholkas och försvåras om blir medlem iEuropeiska unionen. Jag vill kommentera detta litetgrand.I Svenska Dagbladet kan vi läsa att ett EU-inträde skulle göra spriten billigare i . Det germig anledning att tala litet grand om hur ett EU-medlemskap skulle påverka den svenska statensfinanser.Nettokostnaden för själva medlemskapets avgifterblir 18-22 miljarder . Skatteanpassningenuppskattas av olika bedömare till 20-24 miljarderkronor. Hans Tapper talade i den statliga om att skatteanpassningen skullekunna minska statens skatteintäkter med så mycketsom . Till detta kommer de ökadekostnaderna för alkoholskador, som har uppskattatstill 10 miljarder kronor.Statens kassa kommer att vara minst 40-50miljarder mindre om vi går med i Europeiska unionenän annars. Man får alltså så mycket mindre att röra sigmed. I sämre fall kan det bli 70-80 miljarder kronor.Jag hoppas att vi här i kammaren så småningomfår besked om var motsvarande nedskärningar skallgöras i den svenska statens budget. Hur skall bristen istatskassan kunna täckas när budgetunderskottet redanär så förfärande stort och statsskulden bara ökar?Anf. 75 ():Fru talman! Jag vill förtydliga mig när det gällerbegreppet tillväxt. Jag tror på tillväxt. I det begreppetinkluderar jag t.ex. tillväxt inom kunskaper ochinformation. Jag hoppas också på kulturell tillväxt ochutveckling. Jag är inte så starkt troende när det gällertillväxt av sopberg.Överläggningen av härmed avslutad. 14 § BordläggningAnmäldes och bordladesSkrivelse1994/95:38 Redogörelse för åtgärder med anledningav skrivelse 1993/94:390 om bl. a.kärnvapen och särskilt inhumana vapen.Förslag1994/95:RR4 revisorers förslag angåendeinsatser mot den ekonomiska brottsligheten 15 § Anmälan om interpellationerFöljande interpellationer hade anmälts:den 3 oktober1994/95:1 av Per () till statsministern omen rättvis och tillförlitlig EU-omröstning1994/95:2 av () tillutrikesministern om EES10 oktober1994/95:3 av () till utrikesministernom vapenexporten1994/95:4 av till socialministern omasylsökande som byter kommunInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll . 16 § Anmälan om frågorFöljande frågor hade anmälts:den 3 oktober1994/95:1 av () tillfinansministern om momsen på studiecirklar1994/95:2 av () tillkommunikationsministern om nattågstrafikenden 6 oktober1994/95:3 av () tillutbildningsministern om löntagarfondsmedlen tillforskning1994/95:4 av () tillutbildningsministern om fristående skolor1994/95:5 av () tillutbildningsministern om studieomdömen frånfolkhögskolor1994/95:6 av () tillarbetsmarknadsministern om ändrad praxis i vissautvisningsärenden1994/95:7 av () tillarbetsmarknadsministern om asylsökandekosovoalbaner1994/95:8 av () tillkommunikationsministern om öresundsbronsekonomiska förutsättningarden 10 oktober1994/95:9 av () tillarbetsmarknadsministern om ROT-avdraget1994/95:10 av () tillsocialministern om vårdnadsbidraget1994/95:11 av () tillfinansministern om en värnskatt1994/95:12 av () tillutbildningsministern om behörighetsvillkor för högrestudier1994/95:13 av () till statsministern omSveriges medlemskap i /95:14 av () till statsrådetJörgen om energiöverenskommelsen1994/95:15 av () till statsrådet om den kooperativa hyresrättenFrågorna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 18 oktober.17 § Kammaren åtskildes kl. 19.10.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 13 §anf. 22 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. anf.