prot · GH0997 · 1994-04-27 00:00:00 — Det kommer dessutom nyautredningar via Invandrar- och flyktingkommittén,som just har fått i uppdrag att studera dessa saker.Men det intressanta är vilken värdering man har avatt man kan hjälpa till och ge skydd åt de människorsom massakreras och slaktas, numera t.o.m. i vårtnärområde i Europa.Claus Zaar läste upp en tidningsartikel om personersom kom från Kosovo . Jag vill bara hänvisa tillden utfrågning som utskottet har haft beträffandesituationen i Kosovo. Utfrågningen finns återgiveni en bilaga till detta betänkande. Jagrekommenderar den till läsning.Sten i frågade om vi skallbedriva en asylpolitik som andra länder iEuropa bedriver en annan asylpolitik. Sverigesasylpolitik bestämmer riksdag ensam om.Som jag har sagt har den en bredförankring. När vi närmar oss , måste viförsöka åstadkomma en samordning avflyktingpolitik och invandrarpolitik. Kan viåstadkomma ett sådant internationellt samarbete,är jag övertygad om att den totala effekten i Europablir en mer generös flyktingpolitik.Jag vet inte om jag skall svara på . Han är så -- ja, man får kanske inte sägasådant i riksdag -- men de fullmakter somregeringen har skaffat sig beträffande upptagandeav lån ger regeringen möjlighet att fatta beslut. Närdet gäller iklädandet av ekonomiska förpliktelser ärdet regelverken för de olika politikområdena somstyr det ekonomiska utfallet. Bedömningen av detekonomiska utfallet redovisas i budgeten.Senast i måndags lade regeringen fram en prognosom vad utfallet skulle bli, om man följer våragrundläggande lagar och regelverk. Det är nästanlitet genant att behöva stå här och undervisa enman, som är ledamot av riksdag, om degrundläggande reglerna för hur vårt samhällefungerar. Det finns inte något argument som manundviker att använda i denna debatt för attmisskreditera, svärta ner och sprida myter ochosanningar samt för att visa sitt förakt mot att vivisar generositet i detta land. Vi försöker göra sågott vi kan. Vi försöker hjälpa så många människorsom vi över huvud taget kan.Anf. 44 ():Herr talman! Jag vill bara göra en rättelse avVänsterpartiets yrkande. Vårt yrkande gälldemom. 3, asylrätt vid våldtäkt, och inte mom. 5,krigsvägrare.Anf. 45 (nyd):Herr talman! Jag tackar för erkännandet att densvenska flyktingpolitiken verkligen påverkarSveriges ekonomi. Vi vet hur dålig denekonomin är. Det finns då också behov av attförändra den i det kaos som har uppstått. Det skeren osund verksamhet i skydd av både biståndet ochflyktingpolitiken. Det förekommer mutor ochsvarta pengar i mycket stor omfattning. Jag villfråga invandrarministern hur det är med de positivadelarna. Hur stor del av de taxerade inkomsternakommer från våra invandrare? Det vore intressantatt få veta det.Anf. 46 i (m):Herr talman! Har har respekt för att ett statsråd pågrund av tidsbrist kanske inte kan delta i en debatti som rör hennes fögderi. Ett faktum äratt statsrådet har suttit här under hela debatten ochlyssnat. Men hon går inte upp förrän klockan är enminut i tolv. Det innebär att debatten blir någotförryckt. Det hade varit bättre om hon hadedeltagit tidigare.Jag är, fru statsråd, väl medveten om att Sverigeåtminstone har bestämt sin egen politik. Harvi samma utveckling av ekonomin som tidigareregeringar är skuld till, lär vi inte vara ensammaalltför länge framöver.Min fråga löd: Vilken naturlag säger att avalla länder i skall bedriva en asylpolitik,som gör att totalt skiljer sig både från våragrannar och från de länder som befinner sig längrefrån oss men i samma världsdel? För mig menframför allt -- och det är det viktigaste -- för massormed människor utanför detta hus i hela vårt landvore det angeläget med ett svar på den frågan.Varifrån får vi dessa resurser, när vi , fulltberättigat, på grund av en dålig ekonomi tvingasacceptera stora nedskärningar på område efterområde?Anf. 47 (nyd):Herr talman! Som svar på kulturministernspåstående vill jag säga att jag är väldigt glad överatt jag inte begriper detta system, som medför attvi lånar . Jag vill för tredjegången fråga kulturministern -- men jag väntar miginte något svar -- om hon har läst artikeln iExpressen, som förklarar hur en invandrare ser påsaken. Den är faktiskt väldigt bra, och Nydemokrati instämmer till 100 %.Är invandrarministern på det klara med att denverksamhet som bedriver intestämmer överens med vad svenska folket tyckeroch tänker? Demokratin kan vi lägga på sophögen.Anf. 48 (nyd):Herr talman! Med risk för att bli tjatig måste jagupprepa min fråga till kulturministern för tredjegången. Med tanke på alla opinionsmätningar, somstatsrådet uppenbarligen inte bryr sig om, frågarjag: Anser kulturministern att invandrar-och flyktingpolitik har en bred förankring i detsvenska samhället?Anf. 49 Kulturminister ():Herr talman! Besluten om invandrar- ochflyktingpolitiken i detta land fattas av . Vi skall nu gå till beslut. Det föreligger ettbetänkande, som är enhälligt utom på en endapunkt, där Ny demokrati skiljer ut sig. Alla andrapartier är eniga.Svenska folket har valt sina representanter tilldenna riksdag. Det betyder att representanternaför det svenska folket är djupt eniga omflyktingpolitiken. Därmed finns det en bredförankring.Det utesluter inte att det finns många olikauppfattningar i många olika frågor när det gällerflyktingpolitiken. Låt mig bara ta en. Vi hade enmycket stor attitydundersökning . Enmajoritet av det svenska folket tyckte att vi skulleha en restriktivare invandringspolitik. Sedanfrågade man på olika punkter var förändringarskulle åstadkommas.En fråga var om folk tyckte att vi skulle bligenerösare med att ta emot fattiga människor,människor som kommer från fattiga länder. Det varen betydande majoritet som tyckte det. När detgäller den uppfattningen finns det ingen förankringhär i riksdag, därför att det inte utgör skälför att få komma till , söka asyl och fåuppehållstillstånd här över huvud taget. Mensamtidigt visar det att det finns en mänskliguppfattning hos många människor i -- dvs.man vill vara med och hjälpa till när det gäller demänniskor som man tycker synd om. I detta fallhandlade det om fattiga människor, inte ommänniskor som var förföljda på grund av krig,diktatur osv.Vi får väldigt många olika signaler när det gällerflyktingpolitiken. Om jag skall sammanfatta dem ärdet så att man inte är särskilt intresserad av demsom ännu inte har kommit hit. När det kommerganska många hit blir man orolig och undrar: Ärdet inte för många? Kostar det inte för mycket?Men om man tittar på de människor som redan ärhär, som redan har kommit hit, finner man attväldigt många säger: Jag tycker så hemskt synd omdem, om de skall behöva återvända hem. Kan deinte få stanna? Kan inte just de som jag känner fåstanna här, för jag tycker personligen att det är syndom dem?Det är klart att det inte går att bygga upp enskyddspolitik och en flyktingpolitik på sådanasignaler. Men det finns alltså en signal om ettmänskligt beteende här i , om enhumanitet -- vi skall försöka hjälpa människor somhar det svårt. Då är det en uppgift för oss sompolitiker att försöka omforma detta i regler ochbestämmelser som objektivt kan hanteras av våramyndigheter -- och de finns där och tillämpas. Igrunden handlar det om att ge människor som flyrfrån förföljelse, tortyr och krig möjlighet att göradet och om att människor som av olika humanitäraskäl inte kan återvända hem också slipper göra det.Jag är fullt medveten om att det inte är lätt att föradiskussioner om flyktingpolitiken, därför att manockså måste ha en ganska omfattande kunskap omde länder som de asylsökande kommer från. Det ärnaturligtvis inte många förunnat att hinna läsa allarapporter från Amnesty, frånUtrikesdepartementet, från FN:sflyktingkommissarie o.d., utan det blir ofta frågaom ett förtroende för de människor -- politiker ochmyndighetspersoner -- som fattar beslut. Häråterstår mycket när det gäller att skapa ettförtroende för att vi på rättvisaste möjliga sätt gerde människor skydd som behöver det.Jag har upplevt att partier är besjäladeav att vi har en sådan politik här i . Det finnsi denna kammare, tyvärr, undantag som användervarje argument och varje möjlighet till attsmutskasta politiken, smutskasta invandrarna ochsmutskasta flyktingarna samt till att så oro ochfrämlingsfientlighet bland oss.Anf. 50 (m):Herr talman! Vi hade ju en genomgång av våraståndpunkter här mellan kl. 9 och . Sedankom en ny debatt i gång, och det är väl inget fel idet. Jag tycker bara att invandrarministernsförlängning av debatten har inneburit att ClausZaar och har fått alldeles för storuppmärksamhet. Jag tror inte att någon här ikammaren tycker att det är särskilt bra. Jag hoppassåledes att vi nu kan avsluta den här debatten.Anf. 51 (nyd):Herr talman! Jag blev litet förvånad överkulturministerns sista utsaga, nämligen att vismutskastar invandrarna, flyktingarna ochflyktingpolitiken. Det är helt fel. Då harkulturministern inte förstått vad vi kritiserar.Vi kritiserar invandringspolitiken. Vi tycker att detär den som är fel. Vi smutskastar definitivt inteinvandrare och flyktingar som statsrådet här taladeom.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 3 (asylrätt vid våldtäkt)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:275 för utskottet10 för men.1 avstod63 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:112 s, 68 m, 28 fp, 25 c, 20 kds, 21 nyd, 1 -För men. :8 v, 2 -Avstod:1 kdsFrånvarande:26 s, 12 m, 5 fp, 6 c, 5 kds, 2 nyd, 6 v, 1 -Mom. 6 (Kosovo)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:277 för utskottet10 för men.62 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:112 s, 68 m, 27 fp, 25 c, 22 kds, 21 nyd, 2 -För men. :1 fp, 8 v, 1 -Frånvarande:26 s, 12 m, 5 fp, 6 c, 4 kds, 2 nyd, 6 v, 1 -Mom. 11 (gömda flyktingar och flyktingbarnenssituation)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:275 för utskottet10 för men.2 avstod62 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:112 s, 68 m, 28 fp, 25 c, 20 kds, 21 nyd, 1 -För men. :8 v, 2 -Avstod:2 kdsFrånvarande:26 s, 12 m, 5 fp, 6 c, 4 kds, 2 nyd, 6 v, 1 -Mom. 14 (inriktning av den framtida flykting- ochinvandringspolitiken)1. utskottet2. 1 (nyd)Votering:264 för utskottet21 för res. 164 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:112 s, 67 m, 27 fp, 25 c, 22 kds, 8 v, 3 -För res. 1:21 nydFrånvarande:26 s, 13 m, 6 fp, 6 c, 4 kds, 2 nyd, 6 v, 1 -Mom. 37 (medelsanvisning tillkommunersättningen)1. utskottet2. 7 (s)3. res. 8 (nyd)Förberedande votering:117 för res. 721 för res. 8148 avstod63 frånvarandeKammaren biträdde res. 7.Huvudvotering:153 för utskottet112 för res. 720 avstod64 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:68 m, 28 fp, 25 c, 22 kds, 8 v, 2 -För res. 7:111 s, 1 -Avstod:20 nydFrånvarande:27 s, 12 m, 5 fp, 6 c, 4 kds, 3 nyd, 6 v, 1 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av tredje vice talmannen medgavkammaren att betänkandeKU19, finansutskottets betänkanden FiU11,FiU13, FiU14, FiU15, FiU16 och FiU17 samtskatteutskottets betänkande SkU27 fick avgöras iett sammanhang efter avslutad debatt.6 § En ombildning avarbetsgivarorganisationen för det statligaområdetFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1993/94:KU19 En ombildning avarbetsgivarorganisationen för det statliga området(prop. 1993/94:77).Anf. 52 ():Herr talman! På förslag av ett enhälligtarbetsmarknadsutskott godkände förraåret att skulle ombildas . Syftet med dennaförändring var att skapa en från regeringen merfristående arbetsgivarorganisation. Regeringenåterkom med förslag till de lagändringarsom erfordras.Vid utskottsbehandlingen har vi socialdemokraterblivit överens med majoriteten så när som på enpunkt. Vi föreslog i vår utskottsgruppsmotion, ochvi fick stöd för detta i arbetsmarknadsutskottetsyttrande, att regeringen skulle utse ledamöterna istyrelsen för den nya arbetsgivarorganisationen. Vimenade att regeringen och utskottsmajoriteten intetillräckligt hade beaktat de invändningar i frågansom Lagrådet framförde mot bakgrund av 1 kap.6 § regeringsformen om att regeringen styr riket.Vi menar att den modifiering av det tidigareförslaget till organisation som skett efterlagrådsremissen endast är av formell karaktär.Regeringen måste ges ett starkare inflytande överarbetsgivarorganisationen än vad förslaget innebärför att regeringsformens krav i nämnda del skallanses uppfyllda.Jag beklagar att det inte nåddes enighet om detta iutskottet. Det såg så ut ett tag. Därför avlämnade visocialdemokrater en reservation, som jag vill yrkabifall till.Utöver detta vill jag bara fästa kammarensuppmärksamhet på att propositionen i övrigt hadestora brister. Som framgår av betänkandet hadefinansutskottet mycket betydande invändningar isitt första yttrande. Utskottet ansåg att riksdagensställningstagande inte till alla delar vartill fyllest och innehöll ett antal oklara frågor. Förstsedan svarat på de oklarafrågorna i en promemoria tillstyrkte finansutskotteti ett andra yttrande förslaget att slopa stadgandet iregeringsformen, att finansutskottet skallgodkänna avtal i fråga om anställningsvillkor förstatens arbetstagare.Herr talman! Bristerna i propositionen har skapaten del oklarheter och lett till att först ,över , är beredd att fatta besluti frågan.Anf. 53 ():Herr talman! Jag kan börja med att instämma i denkritik som hade mot propositionenoch behandlingen av ärendet. Det är inte förstagången frågan om statens roll som arbetsgivarediskuteras. Vi hade iarbetsmarknadsutskottet förut när jag satt i detutskottet uppe frågan hur staten skall hanterapersonalpolitiken osv. Vi förde då fram att statenbör vara ledande i personalpolitiska frågor.Staten släpper nu sin kontroll och möjligheten attvara ledande när det gäller lönebildningen. För migverkar det konstigt. Här går man in i enorganisation som SAF, som jag inte ser som enföretagsorganisation. Den har också en politiskroll, något som staten borde hålla sig ifrån menändå ha kontroll över sina egna företag. släpperman den totalt ifrån sig.Jag kan faktiskt inte förstå detta. Att harhamnat under SAF är för mig helt obegripligt. Jagtycker att det är ett konstigt sätt att agera.I andra sammanhang säger den borgerligaregeringen att konkurrens är bra och monopol ärfel. Det får man höra i alla andra sammanhangutom när det gäller kontrollen över lönebildningenoch de statliga företagen. Då skall de statligaföretagen in i den största arbetsgivarorganisationsom vi har på arbetsmarknaden. Det går inte ihop,om det nu inte är andra mål och medel man är uteefter. Vad syftet är är det svårt att säga, för det gårfaktiskt inte att utläsa vare sig i betänkandet eller ipropositionen.Herr talman! har ikonstitutionsutskottet lämnat en meningsyttringmed anledning av förslaget på två moment,nämligen mom. 1 och 6. Jag yrkar härmed bifall tillmeningsyttringen.Anf. 54 ():Herr talman! Betänkandet handlar omombildningen av arbetsgivarorganisationen på detstatliga området och därtill koppladegrundlagsförändringar. Syftet med förändringen,liksom med de tidigare förändringarna inom detstatliga arbetsgivarområdet, har varit att skapa enfrån regering och riksdag mer självständigarbetsgivarorganisation. Den skall kunna samverkapå likartade villkor med andraarbetsgivarorganisationer. Den skall framför allt taett större ansvar för en lönebildning som främjarsamhällsekonomisk balans och konkurrenskraft.Lönebildningen på det statliga området skall intevara en politisk fråga, som regleras i efterhand iriksdagens utskott efter det att avtal träffats somkanske inte ryms i myndigheternas anslagsram. Detskall vara en fråga för myndigheterna att isamverkan se till att avtalen anpassas till fastställdaanlagsramar eller finansieras genomeffektiviseringar eller andra kostnadsreduceringarinom området.Propositionen har därför inriktats på att skapa enorganisationsform som både fyller konstitutionenskrav på regeringens lednings- och styrfunktion ochändå är så pass fristående att löneavtalen anpassastill myndighetsanslagen utan att det leder till kravpå uppräknade anslag.Det här förslaget kommer inte att lösa alla deproblem vi har. Det är ett steg på vägen. Detkommer även fortsättningsvis att ställas krav på denpolitiska nivån att inte lägga sig i lönefrågor.I utskottet är det främst frågan av vem och hurstyrelsen i det föreslagna arbetsgivarkollegiet skallutses som har vållat diskussion. Utskottetsmajoritet har uppfattningen att den lösning somföreslagits i propositionen ligger inom grundlagensram och också bidrar till att skapa störresjälvständighet för den nya myndigheten,arbetsgivarkollegiet.Vi har konstaterat att modellen där regeringenutser ledamöterna i kollegiet innebär attstadgandena i 1 kap. 6 § regeringsformen om attregeringen styr riket respektive i 11 kap. 6 § förstastycket om myndigheters lydnadsplikt är beaktade.Vi anser också att det skulle innebära en onödigbegränsning i myndighetens oberoende ställningom också styrelsen skulle utses av regeringen.Vi ser inga hinder för att alla statliga myndigheterskall kunna vara goda arbetsgivare med denföreslagna organisationen. Utskottet avstyrkerdärför de aktuella motionsyrkandena.Herr talman! Med hänvisning till det sagda yrkarjag bifall till utskottets hemställan.Anf. 55 ():Herr talman! I samband med förslaget frånregeringen har det dykt upp en fråga omförsäkringskassornas arbetsgivaransvar och omförslaget innebär en förändring på detta område.Jag tycker att det är bra att utskottet konstaterar attförslaget inte innebär någon sådan förändring. Detsom gäller nu kommer också att fortsätta att gälla.Jag vill gärna citera från utskottets betänkande: ''Ilagen om allmän försäkring (1962:381) föreskrivsatt anställnings- och arbetsvillkor för tjänstemänvid försäkringskassorna skall fastställas undermedverkan av regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer. Med stöd avställföreträdarlagen sker statens medverkan förnärvarande genom ellermyndighet som regeringen bestämmer. Genom enövergångsbestämmelse avses ställföreträdarlagenfortfarande gälla för försäkringskasseområdet. ''Jag vill med detta anförande göra konstaterandetatt det är viktigt att detta står i betänkandet, så inte skall tro att förslaget i sig kommer attinnebära någon förändring när det gällerarbetsgivaransvaret.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 13 §. )7 § Tilläggsbudget inom betänkande1993/94:FiU11 Tilläggsbudget inomFinansdepartementets område (prop.1993/94:105delvis).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 13 §. )8 § och statliglokalförsörjningFöredrogsfinansutskottets betänkande1993/94:FiU13 Fastighetsförvaltning och statliglokalförsörjning (prop. 1993/94:100 delvis).Anf. 56 PER ():Herr talman! Det ärende som vi nu skall debatteraoch också avgöra handlar omfastighetsförvaltningen och den statligalokalförsörjningen. Utskottet tar upp frågor somberör och , tillstyrker anslag, tillstrykerlåneram och en del andra ting i sammanhanget.I dessa sakfrågor är utskottet enigt. Vad vi är oenigaom är en fråga som kom upp under behandlingenav ärendet i utskottet. Vi kunde då konstatera attdiskussionen vad gäller den gamla stridsfrågan omavvecklingen som sådan nu inte var aktuell attfortsätta. Det vi behövde diskutera var det sätt påvilket avvecklingen hade inletts och delvis ocksågenomförts.För den sakens skull skaffades in upplysningargenom det som på modern svenska kallas för enhearing. Det visade sig då, för att inte ta tillöverord, att frågan som sådan, dvs.Byggnadsstyrelsens omställning, var erbarmligt illaskött.Självfallet drog vi den slutsatsen att detta på någotsätt måste följas upp. Vi kunde konstatera att endel av frågan hade en komplicerad juridiskkaraktär. De delarna undersöks avJustitiekanslern. Frågan är om delar eller storadelar skall lämnas över till åtal.Den delen var självfallet inte föremål för diskussioni utskottet. Vi kunde bara konstatera att det var endel i den något röriga bild av avvecklingen sompresenterades för oss.Vad som däremot var intressant att försöka få ettgrepp om var den roll som regeringen spelat ochhur den politiska ledningen för verksamheten hadeutövats. För att få ett bättre underlag i den delenförsökte vi från socialdemokratiskt håll att få inkompletterande upplysningar via en begäran frånutskottets sida.Vi kunde då konstatera att det inte fanns stöd förden typen av förfrågan till regeringen. Det var medett beklagande som vi kunde notera att vid enomröstning avvisades med ordförandensutslagsröst en propå om att man skulle infordra enredogörelse för vad som egentligen departementetoch departementsledningen hade gjort respektiveinte gjort i denna omställningsprocess, sominnehöll så mycket av märkligheter.Nu står vi framme vid ett färdigjusteratbetänkande. Vi kan då läsa följande i slutet avreservationen från företrädare förregeringspartierna. Det gäller alltså det förloppsom vi ville ha en begäran om upplysningar om.Där står: ''Utskottet har på denna punkt begärt enkomplettering av redovisningen vad gällerregeringens roll i avvecklingsprocessen.'' Detskriver man alltså i sin reservation.Det skulle vara oerhört intressant att få höraregeringspartiernas företrädare förklara hur dennabegäran har utformats. Utskottet har med ettmajoritetsbeslut avvisat just denna begäran. Jagkan upplysa kammaren om att utskottsmajoritetensjälvfallet har denna typ av begäran i sin text. Mendet spännande här är: Hur har minoriteten ettunderlag för sin i reservationen framställda text,där man säger att utskottet har begärt in en sådankomplettering?Herr talman! Jag är alldeles övertygad om att dennafråga i en eller annan mening dess värre -- och jagvill understryka detta -- kommer tillbaka tillkammaren. I sak är ärendet oerhört illa skött.Anf. 57 (nyd):Herr talman! Inför denna fullsatta kammarekommer jag att ta upp frågor som egentligenregeringen mer än någon annan skulle lyssna på!Men de sitter väl på vid lunchbordet medhögtalarna påkopplade. Detta handlar omregeringsfrågor.I går var regeringen här, och det diskuterades enkompletteringsproposition. Då kompletterade mande frågetecken som fanns förut med någrafrågetecken till. Det var i och för sig intressant.Det vi skall tala om är ett par saker somkommer att behandlas strax efter mitt anförande.Det handlar om konsekvenserna av regeringensagerande och handlande m.m. Detgäller konsekvensanalyser och annat som är viktigt.Herr talman! Jag vill understryka att regeringen haren verkställande roll. Vi är lagstiftande ochgranskande i denna riksdag, men det är regeringensom skall verkställa. När den verkställer är detväldigt viktigt att den gör det på rätt sätt, och detsker . är det så klantigt att man tarsig för pannan. Vi har exempel på det just pådenna punkt. Man har tittat på , privatisering eller vad man nu villkalla det.När man tittar i serman sådana här : avgörande brister ibeslutsunderlag, omotiverade förändringar avattestordningar, utbetalning på så bristfälliginformation är anmärkningsvärd.Så fortsätter det: anmärkningsvärd avsaknad avplaner, bristfällig kontroll, maskiner ochinventarier har slumpats bort till kompisar inybildade bolag, relativt stora förmåner tillbolagsbildarna, stora budgetöverskridanden, osv.Sedan kommer ett verkligt understatement iRiksrevisionsverkets rekommendationer. Där står:''Problemen och misstagen är dock av sådankaraktär att det nämnda förslaget till riktlinjer baradelvis undanröjer dem. Det kan därför finnasmotiv, enligt RRVs bedömning, att regeringenockså överväger möjligheterna att finna enhandläggningsordning inom ochmellan regeringen och berörda myndigheter sombättre säkrar kvaliteten i processerna.'' Det kanman verkligen säga. Detta är otroligt!Jag gjorde några noteringar från den diskussion vihade i finansutskottet om detta. Jag kan läsa uppnågra rader. Jag skriver för mitt eget minnes skull.Det kan vara bra ibland, så att man kommer ihågsådana här otroliga saker.