prot · GI0910 · 1994-10-18 00:00:00 — prioriterat i det avseendet. Så oavsett vad vi gör iövrigt med de pengar som vi har möjlighet att ta emotextra och som innebär svensk medfinansiering,kommer norra att bli tillgodosett.Anf. 121 ():Fru talman! Det är bra att en del saker, men jag tycker ändå inte att detär tydligt. Jordbrukspolitik är ju oerhört komplicerat,det har jag lärt mig som suppleant ijordbruksutskottet.Jag har en känsla av att det stöd som vi inte är såangelägna om att få, det får vi automatiskt från EU,medan vi måste vara med och medfinansiera den delav stödet som vi skulle behöva, som vi verkligen villha och som vi behöver för att gynna det jordbruk somär miljövänligt och ekologiskt och som bedrivs i norraSverige, i skogs- och mellanbygder där den biologiskamångfalden skall värnas. Min kritik mot den härbroschyren är att den ger en väldigt glättad bild, attden ger intryck av att EU stöder det som vi i självaverket via skattepengar måste fortsätta att stöda.Mycket av den här kritiken finns med i den motionsom vi väcker . Vi säger där att den borgerligaregeringens proposition tillmötesgår snävasektorsintressen på bekostnad av skattebetalare. Jagtycker därför att det verkligen är berättigat att fråga ihur hög grad vi kommer att fördela om kostnadernamellan skattebetalarna, konsumenterna och bönderna.Anf. 122 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag delar uppfattningatt det system som vi går in i om det blir ja ifolkomröstningen kommer att bli byråkratiskt,miljömässigt dåligt och väldigt kostsamt. Det kommerdessutom att innebära ett stöd till den del avjordbruksnäringen som vi kanske inte skulle viljastöda så mycket, medan de program som kräversvensk medfinansiering däremot sätts in när det gällerde delar av landet där vi önskar se ett fortsatt levandejordbruk, en levande landsbygd, öppna landskap, osv.Ett sätt att litet grand förändra den här bilden, denbild som målas upp i den förra regeringensproposition, är det förslag som jag vet finns i densocialdemokratiska motion som har väckts . Detförslaget innebär att man i stället för att ha elvaområdesklasser för arealstöd minskar antalet. Detinnebär nämligen att man skjuter pengarna från södraSverige och uppåt i landet, och det i sin tur medfördels en minskning av kapitaliseringseffekterna pågårdsnivå, dels en minskning av behovet avmedfinansiering i Mellansverige.Anf. 123 ():Fru talman! Jag vill ta upp ytterligare en sak närdet gäller just kapitaliseringseffekterna, dvs. att gårdarblir mer värda genom ett EU-medlemskap, nämligenföljderna av att vi skall införa personnummer på koroch ett system med mjölkkvoter.I en artikel i en av morgontidningarna står det attkorna snart kommer att vara guld värda, eftersomkorna i EU är en handelsvara som gör rikare. Det här är jubekymmersamt om det leder till att det inte skernågon effektivisering i jordbruket därför att de yngrebönderna inte kommer att ha råd att köpa dessamjölkkvoterna - det blir alltså dyrare att köpa rättenatt mjölka kon än att köpa själva kon, och det blir intebara dubbelt så dyrt, utan kanske fyra fem gånger sådyrt. Efter vad jag förstår kommer det här kanske attgynna de äldre jordbrukare som tänker sluta.Jag skulle vilja höra jordbruksministernssynpunkter på hur man skall komma till rätta med dethär problemet med mjölkkvoterna och den stigandekapitaliseringen som blir följden.Anf. 124 Jordbruksminister ():Fru talman! Det här systemet kommer att medföraen handel med kvoter, och oavsett åsikt i självasakfrågan - ja eller nej till EU - tycks alla anse attsystemet är ganska förfärligt. Den här handeln kan skepå olika sätt. Den förra regeringen föreslog att detskulle vara en fri handel, dvs. att man skulle handlamed de överblivna kvoterna på den öppna marknaden.Jag delar inte den uppfattningen. Jag tycker skall undersöka ett annat system, att man skalltitta på det system som har funnits i ,nämligen att priserna på kvoterna fastställsadministrativt.Det har i sin tur nackdelar. Det blir ju mycketbyråkrati omkring detta. Men det kan möjligen hållapriserna nere och något lindra de effekter som LenaKlevenås talar om. Dessa effekter är naturligtvis intebra.Om det blir ja i folkomröstningen får jag, med defyra röster som jag kommer att besitta i ministerrådet,försöka att förändra det här systemet.Anf. 125 ():Fru talman! Jag hade önskat att vi iförhandlingarna hade kunnat begära att få användaEU:s jordbruksstöd mer fritt på det sätt som vi skullevilja, nämligen att stödja bönder i norra påbekostnad av dem i ,animalieproducenter på bekostnad avspannmålsproducenter samt gynna skogs- ochmellanbygder. Men om vi blir medlemmar är vi jubundna av EU:s subventionssystem. Det är mycketbyråkratiserat och krångligt och gynnar denkonventionella odlingen i alldeles för hög grad.Om vi blir medlemmar hoppas jag verkligen attjordbruksministern kan se till att det jordbruk som vibehöver ha, nämligen det i hela , det i norraSverige och det ekologiska, verkligen får en möjlighetatt överleva.Överläggningen var härmed avslutad.41 § Svar på fråga 1994/95:37 omvarvsindustrins konkurrenssituationAnf. 126 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder som kommer att vidtas för att ge de svenskavarven samma villkor som varven i övriga delar avvärlden.För att uppnå internationell konkurrensneutralitetinom varvsnäringen har aktivt medverkat iförhandlingar inom . Dessa förhandlingarresulterade i en överenskommelsemellan , , , , , Norgeoch . Överenskommelsen innebär i princip attallt statligt stöd till varvsnäringen slopas fr.o.m. den 1januari 1996. Detta betyder att konkurrensneutralavillkor uppnås på det internationella planet. Jag räknarmed att överenskommelsen kommer att undertecknasi början av december 1994.Vidare har ett underlag avseende de svenskavarvens och deras underleverantörerskonkurrenssituation tagits fram av Närings- ochteknikutvecklingsverket, dvs. Verketöverlämnade en slutrapport till regeringen den 30september 1994.Beredningen av varvsfrågan i dess helhet pågår förnärvarande inom . Regeringenkommer senare att redovisa vilka övriga åtgärder someventuellt kommer att vidtas med anledning avriksdagsbeslutet.Anf. 127 ():Fru talman! Jag tackar näringsministern för svaret.Bakgrunden till frågan är att de svenska varven förnärvarande arbetar i en omöjlig konkurrenssituation.Att lägga en order hos de svenska varveninnebär en ökad kostnad på i förhållande tillatt lägga den hos varv i andra delar av världen.Enligt näringsministern kommer övriga världen attha kvar stödet till varvsnäringen under åtminstone1995. Detta kommer naturligtvis att sätta de svenskavarven under mycket hård press. Det blir kansket.o.m. en omöjligt press.Bl.a. kommer vissa fartygsbeställningar atttidigareläggas. Det kommer naturligtvis att drabba desvenska varven efter den 1 januari 1996.Har näringsministern beaktat dessa problem?Anf. 128 Näringsminister ():Fru talman! Jag är medveten om det som LennartBeijer berättar om. Som jag nämnde i mitt svarbereder den här frågan medutgångspunkt från en riksdagsbeställning. Vi hyser allrespekt för och tar den beställningen påallvar.Jag är medveten om att svenska varv har vissasvårigheter mot bakgrund av den situation som råder.Dessa svårigheter har ju funnits under ganska lång tidoch är av relativt olika slag. Men jag vet att det finnssärskilda problem. Den tid som hinner gå fram till den1 kan vara bekymmersam.Men det är ju dessutom så att den omständighetenatt kronan har sjunkit så pass mycket - man kannaturligtvis ha delade meningar om betydelsen av det- innebär att de svenska varven får en visskonkurrensfördel. Men som jag sade tidigare beredervi nu den här frågan med stort allvar och räknar medatt återkomma till den.Anf. 129 ():Fru talman! Det finns också en annan sak som ärintressant i frågan och som jag måste påpeka. Undervalrörelsen lovade statsminister de fackliga organisationerna att snabbaåtgärder skulle vidtas åtminstone när detgäller varvet i . Därför vore det intressantatt veta när vi kan förvänta oss dessa ytterligareåtgärder. Kan vi förvänta oss ett regeringsbeslut förenyår?Anf. 130 Näringsminister ():Fru talman! Jag känner till den korrespondens somhar ägt rum under valrörelsen angående varvet iOskarshamn. Jag har också, om än förhållandevisöversiktligt, tagit del av de speciella problem somgäller just Oskarshamn.Vår ambition är att ta fatt i denna fråga, liksom iväldigt många andra mycket angelägna frågor, såsnart vi någonsin kan. Men jag tror inte att jag här ochnu vill ge någon exakt tidsangivelse.Anf. 131 ():Fru talman! Jag utgår ifrån att det somnäringsministern säger i slutet av svaret innebär attnågonting kommer att hända , även omdatum inte kan bestämmas.Överläggningen var härmed avslutad. 42 § Svar på fråga 1994/95:75 omkonsumentpolitiken i EU-perspektivAnf. 132 Civilminister ():Fru talman! har frågat mig om ettEU-medlemskap kommer att förbättrakonsumentsäkerheten för t.ex. allergiker i fråga omsammansatta livsmedels innehållsförteckning.Svaret är nej. har redan anpassat reglernaom märkning av livsmedel till som följdav . Ett svenskt medlemskap kommer inteatt innebära någon ytterligare förändring på just dettaområde.Anf. 133 ():Fru talman! Jag vill tacka civilministern för svaret.Skall jag förstå civilministern så att det blir heltomöjligt att göra något för att allergikerna skall kunnavälja det livsmedel som är bäst för dem? Går det inteens att återinföra varudeklaration på svenska s.k.sammansatta livsmedel? Det måste väl ändå finnas enmetod att hjälpa den här gruppen?Anf. 134 Civilminister ():Fru talman! Det finns i stort sett ingen skillnadmellan och regler när det gällerinnehållsdeklarationer av livsmedelsingredienser. Detsom finns i störst mängd står först. Sedan redovisasandra ingredienser i fallande skala.Problemet är just det som tar upp,nämligen de sammansatta ingredienserna, t.ex. korveni pizzan och sylten i fruktyoghurten. Om densammansatta ingrediensen utgör avvarans totala innehåll behöver den inteinnehållsdeklareras. Detta är en klar försämring förbl.a. Allergiframkallande ämnen sommjölk, ägg och nötter behöver alltså inte längre alltiddeklareras när de ingår i sammansatta ingredienser.Det här problemet fick vi tyvärr redan med . Detta betyder att svenska myndigheter redanhar börjat agera i saken. harföljaktligen rekommenderat svenska tillverkare attäven i fortsättningen deklarera innehållet isammansatta ingredienser.Jag utgår ifrån att företagen kommer att följa denhär rekommendationen. Jag kommer själv att mycketnoga följa hur företagen agerar.Anf. 135 ():Fru talman! Det låter lovvärt, men kan man inte pånågot sätt påverka EU att inse vikten av vår svenskagrundsyn på varudeklaration på livsmedel? Hur skallman kunna påverka EU rent praktiskt?Anf. 136 Civilminister ():Fru talman! Jag är inte alltför optimistisk när detgäller min och regeringens förmåga att påverka EU påden här punkten. Men jag skall självfallet försöka attdriva allergikernas självklara rätt tillinnehållsdeklaration även av sammansattaingredienser så långt som möjligt.Jag kan också nämna att den regel om somEU har, och som vi har övertagit, bygger på enrekommendation från FN:s standardiseringsprogramför livsmedel. Jag vet att försökerverka för en ändring av denna rekommendation. Mensådant kan ju ta väldigt lång tid.Anf. 137 ():Fru talman! Jag förstår att det här ärbekymmersamt. Men vi har ju en strategi i vårt land,nämligen att verka för en ökning av ekologiskt odladeprodukter. Hur skall då konsumenterna kunna se vadsom gäller ? Det blir ju svårare att se omde framställda produkterna är ekologiskt odlade,framför allt om de är sammansatta. Det brukar finnasolika slags miljömärkning - det finns ju ett virrvarr avmiljömärkningssystem.Jag har inte riktigt förstått om man inom EU ärenig om på vilket sätt miljömärkning ochkonsumentupplysning skall hanteras närdet gäller de här olika produkterna.Anf. 138 Civilminister ():Fru talman! Till miljömärkningsfrågan måste jagnog be att få återkomma. Men jag tror att LeoPerssons bild är riktig - att det råder stora oklarheterpå den här punkten.Den stora skillnaden, om vi talar om EES ochlever vidare med ett eller om det blev ettsvenskt ja till EU-medlemskap, handlar ändå om attgränskontrollerna försvinner. Det betyder attkontrollen av livsmedel som förs in i landet i störreutsträckning än som är fallet måste bygga på denlivsmedelskontroll som görs i det land som viimporterar livsmedlen från. Många av de andraproblemen har vi redan med . Därför ärdet naturligtvis en kolossalt viktig uppgift för den härregeringen att - hur det än går i folkomröstningen -agera i den här sakfrågan.Anf. 139 ():Fru talman! Är det inte på det sättet,civilministern, att i alla fall är ett avtalsom man kan förhandla om på vissa punkter? Hur blirdet om vi går in i EU? Kan man då förhandla om dehär regelverken på samma sätt?Anf. 140 Civilminister ():Fru talman! Våra påverkansmöjligheter är, enligtmin mening, begränsade vare sig vi har ett EES-avtaleller vi är medlemmar i . Självfallet skall jag somkonsumentminister försöka utnyttja varje möjlighetsom gives för att allergiker inte skall behöva oroa sigöver vad de äter.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringPå förslag av andre vice talmannen beslötkammaren att ajournera förhandlingarna tillkl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.43 § Svar på fråga 1994/95:15 om denkooperativa hyresrättenAnf. 141 Justitieminister ():Herr talman! har frågat statsrådetJörgen om han är beredd att medverka tillatt den kooperativa hyresrätten ges en fortsättning påden svenska bostadsmarknaden.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på frågan.År 1990 tillkallade regeringen en kommitté för attutvärdera den pågående försöksverksamheten medkooperativ hyresrätt (dir. 1990:54). Kommittén skullemed ledning av utvärderingen lämna förslag till denlagstiftning som behövs för en permanentning avförsöksverksamheten. Efter regeringsskiftet 1991beslöt den nya regeringen att kommitténs arbeteskulle upphöra och föreslog att skulleupphäva försökslagen (prop. 1991/92:141).Regeringen återkallade sedermera propositionen (skr.1992/93:39, rskr. 1992/93:1). Försökslagen hardärefter förlängts ytterligare två gånger medhänvisning till att frågan om införandet av enpermanent lagstiftning bereddes inomJustitiedepartementet (prop. 1993/94:28, bet.1993/94:BoU5, rskr. 1993/94:42 samt prop.1993/94:239, bet. 1993/94:BoU21, rskr. 1993/94:373).Jag avser att ta initiativ till att en utvärdering avförsöksverksamheten inleds på nytt. Först när jag harsett resultatet av utvärderingen är jag beredd att taställning till frågan om upplåtelseformen börpermanentas. I avvaktan på detta kommer jag attföreslå regeringen att begära att förlängerförsökslagens giltighetstid.Anf. 142 ():Herr talman! Jag ber att få tacka justitieministernför svaret.Frågan har ställts inte minst mot bakgrund av atttiden för försöksverksamheten går ut den 1 januarinästa år. Man avbryter inte försöksverksamheten medden kooperativa hyresrätten, och så långt är detpositivt. Jag anser nämligen att det här är en väldigtviktig boendeform som är omtyckt av många.Som sägs i svaret har det varit många turer framoch tillbaka. Många har tvekat. Jag vill frågajustitieministern varför hon nu är tveksam till att fattaett beslut om att gå till med förslag om enpermanentning. Vi har ju den härförsöksverksamheten . Det visar väl ändåatt det här är en hållbar boendeform som många villha.Inom vilken tidsrymd kan vi räkna med att detkommer ett förslag till om enpermanentning?Anf. 143 Justitieminister ():Herr talman! Jag har inte ändrat uppfattning sedan1990, då jag ansåg att det behövdes en utvärdering föratt få veta hur en permanentning skulle gå till. Det ärdärför som jag nu skall se till att detta blir utvärderat.Jag räknar med att en utvärdering kan skötas avBoverket och att det kan göras ganska snabbt. Sedanfinns det möjligheter att inom Justitiedepartementetbereda ärendet vidare.Anf. 144 ():Herr talman! I och för sig är detta bra. Men jaghar fortfarande svårt att förstå vad mera enförsöksverksamhet kan ge efter . Kanman räkna med att få ett förslag om enpermanentning? Eller är det här, som det har varitunder alla år, ett försök att komma runt så att säga -att verkligen etablera nämnda boendeform på densvenska bostadsmarknaden? Jag hoppas att det inte ärså.Anf. 145 Justitieminister ():Herr talman! Vad är det för mening med att ha enförsöksverksamhet om man inte är beredd att sedanutvärdera hur den varit, för att därefter ta ställning permanentning? Hade man inte velat ha detupplägget från början, hade man kunnat åstadkommaen permanent lagstiftning. Det ansåg vi alltså inte varariktigt. Jag tror att alla som stödde den härboendeformen delade den uppfattningen.Anf. 146 ():Herr talman! Jag har ingen annan uppfattning iden delen. Vi i medverkade ju hela tidenför att den här boendeformen skulle komma till somförsöksverksamhet. Jag och mitt parti är inte heltoskyldiga till att turerna här har varit som de varit ochsom de beskrivs i frågan. Därför är vi från vårt hållotåliga och även intresserade av att få enpermanentning så fort som möjligt. Jag hoppas attjustitieministern inte helt så att säga spolar dentanken.Överläggningen var härmed avslutad. 44 § Svar på fråga 1994/95:44 om enobligatorisk ansvarsförsäkring för sjöfartAnf. 147 Justitieminister ():Herr talman! har frågatkommunikationsministern om hon är beredd attsnabbt införa en lag om obligatorisk ansvarsförsäkringför sjöfart. Arbetet inom regeringen är så fördelat attdet ankommer på mig att besvara frågan.Låt mig först säga följande. Jag ser det sommycket angeläget att den som har skadats vid ensjöolycka verkligen får ut den ersättning som han ellerhon har rätt till. När en person skadas svårt eller t.o.m.omkommer kan en ekonomisk ersättning visserligeninte uppväga den skada som har drabbat denskadelidande och de anhöriga. Detta gör dock inteersättningen mindre viktig, och ersättningen kan i vartfall lindra de ekonomiska skadeverkningarna avolyckan.Svensk rätt innehåller inte något generellt krav påansvarsförsäkring vid sjöfart. Läget är detsamma iflertalet sjöfartsnationer.Att svensk rätt saknar generella krav på enansvarsförsäkring vid sjöfart beror naturligtvis inte påatt frågan i något avseende skulle vara mindrebetydelsefull. Skälet synes i stället vara att det inte harpåvisats något praktiskt behov av enlagreglering påden yrkesmässiga sjöfartens område, t.ex. när detgäller stora passagerarfärjor. Det förhåller signämligen så, att de svenska rederierna praktiskt tagetalltid tecknar ansvarsförsäkringar frivilligt.Den som har skadats vid en färjeolycka får därförregelmässigt ut den ersättning som han eller hon harrätt till enligt sjölagen. Jag vill dock nämna attfartygsägarens ansvar är begränsat till vissa belopp.Detta följer av internationella konventioner. Sverigearbetar nu aktivt på det internationella planet för att fåtill stånd en kraftig höjning av dessabegränsningsbelopp. Och i det sammanhanget harockså frågan om en obligatorisk ansvarsförsäkringkommit upp. Eftersom sjöfarten till den klartövervägande delen består av internationell trafik ärdet i högsta grad angeläget att man försöker uppnåbreda internationella lösningar. Enligt min meningfinns det anledning att något avvakta deninternationella utvecklingen innan man överväger ennationell särlösning för svensk del.Jag vill därför inte ställa någon omedelbarlagstiftning i utsikt, men jag kan försäkra HåkanStrömberg om att frågan inte kommer att glömmasbort.Anf. 148 ():Herr talman! I hägnet av den fruktansvärda olyckasom hände med färjan har en rad brister isjösäkerheten uppdagats. Det gäller kontrollrutineroch säkerhetsåtgärder som måste vidtas för attminimera risken för olycksfall eller tillbud. Det harockså framkommit att ansvarsförsäkring som reglerarskador om olyckor skulle inträffa inte är obligatoriskvid färd med båt.Det är häpnadsväckande att moped enligttrafikförordningen inte får framföras i trafik utan attfordonet har ansvarsförsäkring. Men för storalastfartyg och passagerarfärjor som tar tusentalspassagerare finns det inte någon tvingande lag om enansvarsförsäkring. Enligt min mening är det lika illamed hela fritidsbåtssektorn, som står utanför enobligatorisk ansvarsförsäkring.Från socialdemokratiskt håll har vi krävt attobligatoriska båtregister skall återinföras. Här har viytterligare ett skäl till ett återinförande av register,och då med bestämmelser om att båtar som omfattasav register enligt lag också blir ansvarsförsäkrade. Avsvaret framgår att justitieministern inte är beredd attomedelbart stifta en lag. Det beklagar jag. Olyckorkan ju inträffa . Framför allt är det, tyckerjag, inom fritidsbåtssektorn som den storaolycksrisken finns. Ägaren har kanske inteekonomiska möjligheter till gottgörelse om båten inteär försäkrad.Anf. 149 Justitieminister ():Herr talman! Det svar som jag lämnat tar sikte påden internationella sjötrafiken. Frågan om fritidsbåtaroch deras försäkring tycker jag att vi får återkommatill i något annat sammanhang.Anf. 150 ():Herr talman! Jag ber att få tacka justitieministernför svaret. Jag kommer självfallet att följa dessafrågor med stort intresse.Överläggningen var härmed avslutad.45 § Svar på fråga 1994/95:30 om sjöfylleriAnf. 151 Justitieminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att vidta några åtgärder för att införapromillegränser för att bekämpa sjöfylleri.Frågan om promilleregler skall införas försjötrafikens och sjöfartens del har aktualiserats vidflera tillfällen . Det skäl som främstanförts mot att införa sådana regler har varit desärpräglade och mycket varierande förhållanden sområder inom sjötrafiken. Betydande svårigheter finnsnär det gäller att i lagstiftningen särskilja desituationer där promilleregler kan vara påkallade frånsituationer där något sådant behov inte finns.Sjölagens bestämmelser omfattar ju, som bekant, inteenbart den som framför ett fartyg utan även den som iövrigt fullgör en uppgift av väsentlig betydelse försäkerheten till sjöss. Vidare omfattas all trafik på sjön,från segelbrädor och kanoter till oceangående fartygav olika slag.Det är enligt min mening viktigt att inskärpakraven på såväl nykterhet som ett hänsynsfulltbeteende i övrigt till sjöss. På mitt förslag ändradesockså straffbestämmelserna om sjönykterhetsbrott den1 . Ändringarna innebar en skärpt syn påonykterhet till sjöss. Bl.a. delades sjöfylleribrottet in itvå grader, sjöfylleri och grovt sjöfylleri. Ett avsyftena med lagändringen var att det skulle kommatydligare till uttryck att vissa gärningar bordebedömas strängare. innebar ändringarna attdet gavs utrymme för att göra en mera nyanseradbedömning i påföljdsfrågan med hänsyn tillomständigheterna i varje enskilt fall.Förra året uttalade den dåvarande regeringen ipropositionen Grovt rattfylleri m.m. bl.a. atteffekterna av ändringar ännu inte klarlagtsoch att man därför borde avvakta med att införa nyaregler på området. I stället gav regeringenBrottsförebyggande rådet (BRÅ) i uppdrag attutvärdera ändringar påsjöfyllerilagstiftningens område. Man uttaladesamtidigt att när underlaget föreligger får frågan omytterligare skärpningar - t.ex. i form av promilleregler- tas upp på nytt. Vid riksdagsbehandlingen avpropositionen hade utskottet inte någon erinran motdetta.BRÅ skall slutredovisa sitt uppdrag senast den 1februari 1995. Innan detta underlag föreligger är jaginte beredd att ta ställning i frågan om promillereglerskall införas i bestämmelserna i sjölagen.Anf. 152 ():Herr talman! Jag vill först tacka justitieministernför svaret. Denna fråga har blivit något av enföljetong, och justitieministern har också bearbetatfrågeställningen förut. Icke desto mindre är detmycket angeläget att bedriva opinionsbildning pådetta område. Vi har kunnat inregistrera en ny syn påsjöfylleriet jämfört med med vad som var fallet för 10- .