prot · GI0946 · 1994-12-20 00:00:00 — Man kansketrodde att det var bättre än det var.Hösten 1991 gjorde ni en prognos som visade påen positiv tillväxt . Ni gjordeockså prognoser i budgetpropositionen . Därgjorde ni bedömningen att den öppna arbetslöshetenunder 1992 skulle stanna vid och under 1993vid . Det går helt enkelt inte ihop. Det är intetrovärdigt, , att säga att man drabbadesav ett fritt fall. Ni gjorde själva bedömningen att ut-vecklingen skulle bli ganska hygglig.Anf. 21 () replik:Fru talman! Denna angreppspunkt gör mig förvå-nad. Som jag påminde om var det inte vi som gjordeen felbedömning av detta magnifika slag. Det var dendåvarande finansministern som i helavalrörelsen talade om den förestående vänd-punkten och om hur bra allt skulle bli. Det var jagsom i mina debatter mot honom anklagades för attsvartmåla och vara den som såg för negativt på fram-tiden. Tyvärr kan jag medge att jag inte förutsåg allade problem som skulle komma. Men det var enmycket mera realistisk bedömning än den socialde-mokraterna svarade för.Jan säger att när utgifterna är avBNP och skatterna måste man utjämna uppåtmed skatterna. Det är inte skatterna som är låga i eninternationell jämförelse. Det är inte våra skatter somär låga och behöver höjas. Det är utgifterna som ärextremt höga och därför behöver sänkas. Det ärgrundskillnaden mellan den politik som regeringen föroch den vi moderater står för.Får jag då fråga: Vad får att tro attmed den politik som förs hushållens sparande skallsänkas, så att man får en oförändrad privat konsum-tion och något så när håller uppe tillväxten?För min del menar jag att just de skattehöjningar somnu sätts in skapar en sådan osäkerhet bland konsumen-terna - ovisshet om framtiden och om möjligheternaatt få bukt med arbetslösheten - att man tvärtom fårräkna med att sparandet ligger kvar på en hög nivå.Detta gäller i synnerhet som realräntan nu är sådan kan göra förtjänster. Det är nästan det enda om-råde där man kan göra det i fortsättningen, eftersomregeringen med sin politik inte har förmått att få nerräntenivån.Är inte oroad av att tillväxten underde närmaste åren, då vi i alla fall skall gå in i en hög-konjunktur, kommer att stanna och kanskebara hamna på ? Man har sagt att för att få buktmed arbetslösheten behövs tillväxt i ekonomin.Det kommer vi inte att få.Jan månar så om de arbetslösa och hål-ler högstämda tal om att man måste sätta in samladeåtgärder. Varför tar han då inte hänsyn till behovet aven tillväxtfrämjande i stället för en tillväxtbromsandepolitik, en jobbstimulerande i stället för en jobbförstö-rande politik genom att hålla nere skatterna på företa-gande och kapitalbildning och genom att avregleraarbetstid och näringsliv i stället för att sätta in återstäl-lare som låser fast situationen och förhindrar tillkoms-ten av flera riktiga jobb ute på arbetsmarknaden?Det här med återställare är intressant om man tän-ker efter. Orsaken till att återställare behövs är misskött sig tidigare. När man använder sig avtekniken betyder det att man inför mera av det som engång skapade problemet.Anf. 22 () replik:Fru talman! Från socialdemokratisk sida har vialdrig talat om fritt fall, varken förr eller . Frittfall 1991 är en efterhandskonstruktion i den borgerli-ga reservationen som skall skyla över att ni gjordekatastrofala felbedömningar.Lars frågade varför man höjer skatterna istället för att stimulera jobben. Nihar ju prövat er politik. Ni genomförde en rad ofinan-sierade skattesänkningar för kapitalägarna. Det leddeinte till de jobb som ni talade om. Ni är ensamma omatt driva en ensidig nedskärningspolitik. Det finnsinget annat parti som tror att man kan komma till rättamed komplicerade och stora problem genomatt ensidigt bara skära ned.Även om inte gillar det kan jag inteundgå att påminna om att harvarit så upptaget av skattesänkningar att frågan ombudgetbalansen m.m. har kommit i andra hand. Vi sågnu vilken enorm upplåning som skedde under denmoderatledda regeringen.Jag erinrar om vad en affärstidning skrev om densocialdemokratiska budgeten på 80-talet.Den kallades för en präktig svångremsbudget som påett fördelaktigt sätt skiljer sig från som snarare var de lösa hängslenas politik.Anf. 23 () replik:Fru talman! Jag tror att svensk ekonomi skulle måväl om kunde koppla in växeln påframtiden i stället för på det förflutna . Jagtycker att hela detta betänkande tyvärr andas väldigtmycket av ett slags längtan tillbaka. Bakåt, snettvänster var min karakteristik, och jag tycker att denverkligen inte motsägs utan tvärtom styrks av JanBergqvists debattinlägg här.I sitt huvudanförande efterlyste in-lägg om arbetslösheten. Jag vet inte om jag skallskratta eller gråta när jag hör det. Antingen har JanBergqvist inte lyssnat på något av de inlägg som gjor-des före hans eller också har han inte förstått någon-ting av det som sades.I mitt inlägg framförde jag, som jag tycker, rela-tivt tydligt att huvudkritik mot regering-ens ekonomiska politik är att regeringen driver enföretagsfientlig politik. Därmed är den också syssel-sättningsfientlig och välfärdsfientlig. Basen för skat-tefinansierade välfärdsåtgärder försvagas.Enligt min mening har inte på någotnöjaktigt sätt försökt svara på varför socialdemokra-terna i , livligt understödda av ,tror att ekonomiska samband här hemma fungerarprecis tvärtemot hur de fungerar i andra länder. Iandra länder resonerar man ungefär som i t.ex. författad av en socialist eller socialdemokrat,eller hur han nu beskriver sig. Det görs bl.a. ettmycket stort nummer av att lägre skatt på arbete,lägre arbetsgivaravgifter eller en sänkning av andratyper av skatter på arbete är bra för att få fram flerajobb.I driver nu den socialdemokratiska rege-ringen en politik som, får man förmoda, vill ha flerajobb. Det står i alla fall så i texterna. Det är en politiksom innebär att man höjer ett stort antal skatter påarbete. Jag vill gärna tro på hans ord närhan säger att han vill att det skall skapas flera jobboch att han tycker att arbetslösheten är ett stort pro-blem. Han måste då rimligen tro att ökade skatter påarbete leder till flera jobb. Hur kommer det sig då attJan , tror, vet eller förmodar sig veta att alladessa mekanismer när det gäller hur företag fungeraroch hur sysselsättning skapas fungerar precis tvärte-mot i i förhållande till alla andra länder? Hurkan det vara så?Anf. 24 () replik:Fru talman! tycker att vi pratar förmycket om förfluten tid. Jag kan förstå om hon intevill uppehålla sig alltför länge kring vad som har hänt.Anledningen till att jag kom in på det här är att nisjälva i er reservation nr 1 talar om ett fritt fall i eko-nomin 1991. Genom att ni tar bort det talet kan vistryka över och gå vidare. Ni talar själva också om attfriheten generellt ökade 1991-1994. Om ni tar bortdet kan vi gå vidare och se mot framtiden.Anne tror inte att jag förstår hur företagfungerar. Jag skall ändå försöka belysa frågan omdubbelbeskattning som har varit en stor symbolfråga.Jag var med i utredningen om företagsbeskattninginför skattereformen. Där diskuterade vi hur vi skallutforma den svenska företagsbeskattningen så att denblir internationellt konkurrenskraftig och vilka för-ändringar vi skall genomföra. Vi gick igenom åtgärdefter åtgärd och vägde dem mot varandra. Det är klartatt från näringslivets sida vill man ha allting. En skattskall dock också ha den uppgiften att leverera någrainkomster, annars är det ingen mening med den. Vikom fram till vissa förbättringar som vi skulle införa.Frågan var t.ex. om vi skulle avskaffa dubbelbe-skattningen. Det visade sig då att representanternafrån industrin och företagarorganisationerna sade attandra förändringar var viktigare för dem och att dekunde avstå från den förändringen. Jag gör här ingetuttalande om hur man skall utforma den åtgärd somskall komma i stället för Annell-avdraget. Jag villändå säga att det pågår en kampanj där man bortserfrån att det här är bedömningar som har gjorts på etttidigare stadium. Det ansågs då att det var andra åt-gärder som var viktigare för att vi skulle få en inter-nationellt konkurrenskraftig företagsbeskattning.Vi socialdemokrater står för en företagsbeskatt-ning som skall ge de svenska företagen bra möjlighe-ter i en internationell konkurrens. Men vi skall natur-ligtvis inte skänka bort pengar till en mängd storakapitalägare på ett sätt som ökar klyftorna i ,skapar motsättningar och leder till att vi får den bredaallmänhetens motstånd mot att vi hjälps åt att klaraupp krisen.Anf. 25 () replik:Fru talman! Jag tror uppriktigt sagt att JanBergqvist inte riktigt har klart för sig hur företagarefungerar. Det tycker jag styrks av att han talar om människor som driver företag helatiden kallar dem för kapitalister. Det skulle förvånamig oerhört om några av de många jordbrukarna,bensinmacksföreståndarna, m.fl. sersig själva som kapitalister. Detta är skillnaden i syn-sätt mellan oss och socialdemokraterna. Socialdemo-kraterna förstår inte riktigt hur de människor somdriver företag tänker.Vi har berört frågan om dubbelbeskattningen. Medde regler som Socialdemokraterna nu med Vänster-partiets hjälp återinför i kommer skatten på depengar man satsar i riskabla projekt i företag att varadubbelt så hög som skatten på de pengar man sätter inpå bank. Det krävs relativt liten insikt för att förstå attflera människor då kommer att sätta in mera pengarpå bank i stället för att satsa pengar i företagande.Därigenom får man mindre pengar för att betala förde framtidssatsningar som vi behöver i Sverige.Det är ett dåligt förslag om man verkligen menarallvar med att hjälpa de många, enskilda människorsom vill driva ett företag och satsa framåt. Därför ärvi i motståndare till detta och ganskamånga liknande förslag.Jan säger att näringslivet inte har stöttdet här förslaget särskilt mycket i den utredning somhan deltog i . Det är möjligen sant, men jagtycker att det är helt ovidkommande. Jag tycker inteatt man skall utforma sina förslag utifrån vilken or-ganisation som för stunden råkar stöda ett visst för-slag, utan man skall utgå från vad man själv tycker ärrimligt och riktigt.Om tio dagar går vi in andra hälft, och vibehöver extremt många nya arbetstillfällen, extremtmånga nya företag och extremt många nysatsningar isvenskt näringsliv. Det är inte av minsta vikt att setillbaka och säga att under de villkor sområdde fick vi i alla fall några nya jobb. Ja visst, detfick vi. Men , andrahälft, behöver vi åtminstone dubbelt så många nyajobb för att kunna få bukt med den arbetslöshetskrissom faktiskt är ett mycket allvarligt problem i Sveri-ge. Med den politik som ni nu driver finns det mycketstora risker att detta arbetslöshetsproblem blir mycketmera permanent än vad någon av oss önskar. Därmedkan det också vara roten till många sociala problem.Grunden till detta är att ni inte i annat än ord villdriva en politik som gör det möjligt att skapa jobb inäringslivet. Det skall bara vara åtgärder där man seralla näringsidkare inte som individer utan som kapita-lister eller institutioner som skall klämmas åt. Det ärbara att djupt beklaga att detta riskerar att befästaallvarliga sociala problem i Sverige.Anf. 26 () replik:Fru talman! För oss socialdemokrater är det vikti-ga att vi har en väl fungerade företagsbeskattning somstår sig i en internationell konkurrens. Det är helheteni företagsbeskattningen som skall fungera väl. Görden det kan man inte blåsa upp vissa detaljer och sägaatt det är orimligt. Fungerar helheten väl för företagenär det detta som gäller.Krisen måste angripas genom att alla medborgar-grupper engageras. Alla medborgargrupper har intres-se av att vi har en väl fungerande företagsbeskattning.Men vi behöver inte gå till överdrift som den borger-liga regeringen gjorde, som öste guld över vissa storakapitalägare.Jag kan inse att det säkert finns en hel del brister imina kunskaper om hur näringsliv och företag funge-rar. Det gör det säkert. Men jag vet inte om AnneWibble måste vara så mästrande som hon var i sittsenaste inlägg, om man tänker på att 45 000 småföre-tagare gick i konkurs under hennes regeringstid.Anf. 27 () replik:Fru talman! ordförande höll ett enligt min uppfattning både märk-ligt och i många avseenden motsägelsefullt inled-ningsanförande. Han talar om att välfärden inte ska-pas utan att människor är i arbete. Det låter ju riktigt.Men av vilken anledning skall man då höja beskatt-ningen på arbete, försämra villkoren för företagandetoch försämra villkoren för investeringarna i landet?Om vi gör på det sätt som Socialdemokraterna fö-reslår får vi inte människor i arbete. Då finns det enuppenbar risk att vi inte får bort långtidsarbetslöshe-ten, vilket pläderade för att vi måste få.Jag tycker att Socialdemokraterna och JanBergqvist inte riktigt har förstått betydelsen av attskapa goda betingelser för svenskt företagande ochlåta bli en nation för bra företag. Man måsteta vara på företagarna och innovatörerna och ta varapå dynamiken i ekonomin.Jan kommer från den akademiska värl-den, och det finns mycket gott att säga om den. Menden skiljer sig som bekant avsevärt från de villkorsom gäller för företagen. Vilka framsteg man än gör iden akademiska världen är det ändå så att det är pro-duktionen, företagandet, och företagens villkor som istort avgör spelreglerna i svensk ekonomi.Det var rörande att höra när taladeom att det var viktigt att spara även på det som berörvälfärden. Vi måste strama åt och skära ner, sade JanBergqvist. Det står i bjärt kontrast till det budskapsom och hans kolleger pläderade förunder , dvs. under en mandatperiod.Det var då vi hörde ylandet från det socialdemo-kratiska kansliet på , från den socialdemo-kratiska riksdagskansliet eller från LO borta vid . Det var då man sade att vi icke skulle röranågonting i de s.k. trygghetssystemen.Det var somSocialdemokraterna gång på gång tillbakavisade spa-rande inom transfereringssystemet. Det var då manskickade busslast efter busslast för att protestera motde åtgärder som vi ansåg nödvändiga och som ärnödvändiga.Det var först som Socialdemokra-terna sent omsider tvingades inse betydelsen ochnödvändigheten av besparingar. Det började med accepterade vårt mål om att statsskulden måstestabiliseras senast år 1998.Fru talman! Jag vill avslutningsvis ställa två frågortill . Hur bedömer man statens lånebe-hov? Det finns ingenting i betänkandet om det. Hurbedömer finansutskottets ordförande statsskuldensutveckling ? Det är två frågor som ärviktiga för att man skall kunna bedöma helheten i denpolitik som regeringen nu bedriver.Anf. 28 () replik:Fru talman! Det är nu som jag avslu-tade en viss akademisk utbildning. Det är väldigtsällan som de kunskaperna används som argumentmot mig. Men det förekommer tydligen fortfarande.Jag har anslutit till den breda Socialdemo-kratiska traditionen att vi måste se till att vi har en välfungerande produktion, så att vi kan få nyttighetersom vi kan fördela jämnt och bra över landet, välstån-det kan växa och människor få bättre och bättre lev-nadsvillkor.Socialdemokratin har alltid månat om att vi skallha en produktion som utvecklas och växer. Det miss-lyckades ni med när ni hade regeringsmakten. Men viär inställda på att se till att vi nu kommer ur dennamycket allvarliga kris som skapar betydande svårighe-ter för oss och sedan efter hand få en bra utveckling.Det innebär också att jag räknar med att statsskul-den skall kunna stabiliseras till allra senast år 1998.Anf. 29 () replik:Fru talman! Tack för svaret på den frågan. Menjag hade en fråga till. Hur bedömer finansutskottetsordförande statens lånebehov? Det står ingenting varesig i propositionen eller i betänkandet om den saken.Jag tycker att det är en brist, och jag påtalar i dengemensamma fyrpartireservationen nr 1 att proposi-tionen och betänkandet i denna del är otillräckliga ochofullständiga. När vi skall ta ställning till ett så viktigtdokument om inriktningen av den ekonomiska politi-ken vore det rimligt att vi fick veta hurmajoritetspartiet ser på en sådan viktig fråga.Fru talman! Jag anklagar inte förhans akademiska kunskaper. De är säkert goda. Menjag konstaterar att han kunskaper i företagande kanskeär något mindre omfattande. Det sätt på vilket JanBergqvist i sitt inledningsanförande pläderade att viskall beskatta arbete och företagen gjorde att jag insågatt han inte vet särskilt mycket om de villkor gällerför att skapa nya jobb, nya företag och tillväxt i eko-nomin.Jag tvingas konstatera att Socialdemokraterna nuvill möta framtiden med dåtidens politik. Ni vill lösaframtidens problem genom att vrida klockan tillbaka.Det är en återställarpolitik som ni har lagt fram.Jag tycker att Socialdemokraterna skall vakna uppfrån 80-talstänkandet och inse att världen har föränd-rats. De ekonomiska villkoren för har föränd-rats. Vi kan inte möta resten av 90-talet och lösaframtidens problem med dåtidens lösningar. Dåkommer vi bara att rulla de stora problemen framföross. Det kommer att innebära att vi lyfter över pro-blemen till kommande generationer.Nu är vi i en konjunkturuppgång. Men det sättsom Socialdemokraterna möter denna konjunkturupp-gång kan leda till att vi inte får de jobb som behövsoch att vi inte får stopp på statsskuldens ökning. Närvi sedan går in i nästa lågkonjunktur får vi betydandeproblem, och det blir betydligt större problem än de vii dag brottas med. Det tycker jag att Socialdemokra-terna inte tillräckligt har beaktat i sin analys.Anf. 30 () replik:Fru talman! Oavsett mina kunskaper kan jag ändåse vad som händer. De borgerliga partierna har blåstupp den här frågan om dubbelbeskattningen till heltorimliga proportioner.Jag kan göra en jämförelse. Det gjordes en utred-ning. Där deltog sådana som och från , och det fanns per-soner från . Vi satt ochdiskuterade med dem.Vi ställde frågan: Vad är viktigast för er för att viskall få en internationellt konkurrenskraftig företags-beskattning? De valde då andra förbättringar framföratt avskaffa dubbelbeskattningen. Helt oviktigt kanväl det ställningstagandet inte vara?Anf. 31 () replik:Fru talman! Jag har några frågor till tanke på vad han inte sade i sitt anförande.Det talades om att öka beskattningen på arbetekraftigt. Det handlar ju om att av den budget-förstärkning som är aktuell egentligen är skatt påarbete. Varför denna iver när ni i andra sammanhangsäger att ni vill ha en skatteväxling för miljön?Ni vill ju öka miljöskatterna och inte göra som denförra regeringen och bara låta det rulla på och gå utöver miljön. Varför skall det vara en så kompaktovilja från Socialdemokratiskt håll mot att verkligenpåbörja en skatteväxling för miljön? Det argumente-ras inte emot det i sak, men det händer ingenting.Den andra fråga jag ställer mig är hur ert engage-mang för de svaga i samhället går ihop med att mansparar på bistånd, som ju ändå går till de allra fattigas-te, långt fattigare än de fattigaste hos oss. Varförspara där?Jag förstår logiken på så sätt att om man har problemså skall man spara där man inte ser problemen direkt.Faktum är att detta drabbar i princip de allra svagastei världen. Jag tycker det är märkligt. Det handlar inteom så stora pengar heller.En tredje fråga jag ställer mig handlar om denoginhet emot nyföretagare som det innebär att ta bortkvittningsrätten.Även för Socialdemokraterna sägs i andra sam-manhang att nyföretagandet är oerhört viktigt att få igång, att få fram nya idéer och kreativt företagande.Men det är svårt att bilda kapital, att komma i gång.Kvittningsrätten innebär ändå betydligt bättre möjlig-heter.Varför, när det kommer till kritan, denna oginhetmot mänsklig kreativitet och mot nyföretagande?Anf. 32 () replik:Fru talman! Om man ser på vårt samlade programför att stimulera nyföretagande, innovationer, uppfin-ningar och allt sådant kan man inte komma till denslutsatsen som gjorde om ovillighet.Men vi måste ha ordning och reda i skattereglerna.Biståndet: Ja, jag sade i mitt inledningsanförande,jag tror jag använde orden "förtärande smärtsamt".Det känns! Men när man ser på vad det är för problemsom skall lösas kan man inte komma till någon annanslutsats. Skall vi klara det här måste alla områdenvara med, även där det känns mycket smärtsamt.Gröna skatter och skatteväxling: Vi skall integlömma bakgrunden. När det gäller gröna skatter ochekonomiska styrmedel är faktiskt i förhållan-de till folkmängden främst i världen, skulle jag tro.Jag såg en uppgift på att vi hade miljöskat-ter och miljöavgifter motsvarande 44 miljarder kro-nor. Vilket land kommer upp till någonting liknande?Jag känner inte till något sådant land.I samband med bl.a. skattereformen och det sam-arbete som då skedde med gjorde vi endramatisk skatteväxling till förmån för miljön.Därmed inte sagt att allt är frid och fröjd och att viför framtiden skall nöja oss med det. Vi är beredda attgå vidare och pröva nya möjligheter.Anf. 33 () replik:Fru talman! Hur dramatisk skatteväxlingen var närskattereformen gjordes kan man diskutera. Det gjor-des en del försiktiga åtgärder. Bl.a. infördes en prin-cipiellt mycket viktig koldioxidskatt. Den har delvisurholkats under den förra regeringsperioden, med denborgerliga regeringen. Man borde åtminstone återstäl-la likformigheten i skatten, så att man har sammakoldioxidskatt för alla koldioxidutsläpp.Det framkom i den miljöavgiftsutredning, där bå-de och jag var med, att man för att fåönskad styreffekt ur miljösynpunkt och miljöekono-misk synpunkt behöver ta till betydligt högre mil-jöskatter, betydligt mer av skatteväxling för miljön.Om då den politiska ambitionen sägs vara att manskall klara miljövården, t.ex. att få ned koldioxidut-släppen, måste man rimligen gå vidare på den linjen.Nu har det backats och jag noteraratt den nu sittande regeringen inte är beredd att gåsärskilt mycket längre den heller. Detta är, som jagser det, ett svek mot de löften som getts i valrörelsen.Faktum är också att det vi skall besluta om i daginnebär en försämring, eftersom man ökar beskatt-ningen på arbete i betydligt större utsträckning än mangör på miljörelaterade utsläpp och sådant som förbru-kar naturresurser.Det är mot den saken jag vänder mig. Det blirfaktiskt en reell försämring av relationen i beskatt-ningen på arbete och på sådant som påverkar miljönnegativt.Sedan, fru talman, får jag notera att det visst ärförfärande smärtsamt att spara på dem som har detallra sämst ställt. Det rimmar väldigt dåligt med pratetom att man vill ha en socialt ansvarsfull politik.Miljöpartiets linje är att man inte skall spara pådem som har det allra sämst ställt. Vi andra kan betalalitet mer. Det gäller inte minst biståndet.Anf. 34 () replik:Fru talman! kanske erinrar sig fråndiskussionerna i miljöavgiftsutredningen att vi fördeett resonemang om hur hög t.ex. en koldioxidskatt kanvara i i förhållande till hur det ser ut utom-lands.Vi kom fram till den principiella ståndpunkten attvi inte kan lägga så höga avgifter på den svenskaindustrin att produktionen flyttar utomlands till andraländer där miljökraven är lägre och där produktionen iså fall kommer att ske i mer miljöförstörande former.Även i den här frågan måste vi noga se hur det ser ut iSverige i förhållande till andra länder.Anf. 35 Finansminister ():Fru talman! Det är fortfarande ett farligt läge isvensk ekonomi. Det är allvarligt. Vi dras med storalöpande underskott, en växande statsskuld och re-kordhög arbetslöshet.Detta är ingenting man kan tänka bort, eller somåtgärdas i en handvändning. Det här är problem somriksdagen och svenska folket kommer att få slita åt-skilliga år med för att rätta till.Det handlar om att klara båda uppgifterna samti-digt: att sanera statsfinanserna och att bekämpa arbets-lösheten. Inget går utan det andra, de hänger ihop.Dessutom skall den politik som formas för att kla-ra detta vara accepterad av ett folkflertal.