prot · GI0945 · 1994-12-19 00:00:00 — Men det är som sagt var en annanfråga.Anf. 135 () replik:Herr talman! Jag har litet svårt att prata om attväljarna drabbas av den politik som man har gått utoch lovat, även om det var med ironiska förtecken.Det är väl snarare tvärtom. Man får mandat att föraden politik som man före valet lovade att man skulleföra. Så ser jag det. Jag tycker inte att man kan talaom att någon drabbas, inte ens med ironiska förteck-en.Anf. 136 () re-plik:Herr talman! Så väldigt finkänslig behöver väl inteBritt-Marie vara. Det går till över-drift.Vänstern tycker att vi skall ha en betygsfri skolaoch därför är man naturligtvis glad över att Socialde-mokraterna i alla fall går en bit på väg åt det hållet.Det kan jag förstå. Det är dock fortfarande inget braskäl för att genomföra det som är påväg att fatta beslut om.Självfallet skall man följa vallöftena och de man-dat man har fått, men det var inte det diskussionengällde.Anf. 137 ():Herr talman! Jag hör till dem som fick sin lärar-utbildning och i början av 50-talet.Då fick vi insikten att skolan skulle vara personlig-hetsdanande. Elevernas sociala utveckling var väsent-lig. Elevernas naturliga nyfikenhet skulle utgöragrunden för kunskapsinhämtande, och barnens egenmotivation var den viktigaste drivkraften. Undervis-ningen skulle vara individinriktad - barn utvecklasolika och i olika takt. Målet var trygga, jagstarka,öppna och kunskapssökande elever.På det seminarium som jag gick på ansågs betygnärmast vara något nödvändigt ont. Man talade inte såmycket om det. Det var ett störande inslag i det peda-gogiska arbetet. Informationen till barn och föräldrarskulle ges i återkommande samtal mellan lärare, för-äldrar och elever. Då skulle också gemensamma åt-gärder diskuteras. Jag gick kanske i en ovanligt fram-synt lärarutbildning. Men jag tror knappast det. Det ärmånga av oss gamla lärare som med förundran följerdagens debatt om skolbetygen. Varför har inte skolbe-tygen försvunnit för länge sedan?Redan 1957 års skolberedning betonade att skolbe-tygen, som instrument, stod i konflikt med skolansmålsättning. I läroplan infördesrelativa betyg, men det varnades också för att bety-gens förmåga att motivera eleverna lätt kunde över-skattas. Men man vågade inte ta steget att avskaffabetygen.År 1969 utredde SÖ skolbetygen. Man konstatera-de att betygen hade negativa konsekvenser för skolanspedagogiska arbete och egentligen bara var berättiga-de som instrument för urval till högre utbildningar ochi samband med anställningar.Efter 20 års utredande med i stort sett ständigtåterkommande iakttagelser kommer äntligen 1973 årsbetygsutredning. Den drar de rätta slutsatserna ochrekommenderar en betygsfri skola. Detta verkställdestyvärr ej. Jag frågar mig: varför?I arbetet med läroplan konstaterades detåter att betyg ger dålig information, att de är under-måliga som diagnosinstrument och att de inte är moti-vationsskapande. Resultatet blev ändå att betygenbehölls som ett urvalsinstrument men bara i årskur-serna 8 och 9.År 1989 tillsatte en ex-pertgrupp. Den var mycket nära att enhälligt rekom-mendera att betygen skulle tas bort.År 1990 tillsattes den nu aktuella Betygsbered-ningen. I den ingår huvudsakligen politiker. De flestaförväntade sig naturligtvis att man, mot nämndabakgrund, äntligen skulle komma fram till en rekom-mendation om en betygsfri grundskola, som riksdagenskulle fatta beslut om.Denna beredning hade knappt kommit i gång förr-än de borgerliga fick makten. Då, hör och häpna,ändrades direktiven till beredningen. Uppdraget blevnu att beredningen skulle ta fram ett system där betygskulle sättas tidigare och i flera steg. Den kunskap omen modern skolas arbetsmetoder som hade utvecklatsstegvis under struntade man i. Betygsfrågankastades bakåt i tiden. Man fick vad man begär-de från beredningen. Oppositionen var naturligtvisstark, men beslutet klubbades i riksdagen.Den nya socialdemokratiska regeringen fick na-turligtvis mycket bråttom med att rensa i det betygs-system som skulle drabba den svenska skolan redanunder höstterminen 1995.Regeringens förslag orkar inte ända fram men ärett steg i rätt riktning. Det slutliga steget skall tas närproblemet med urvalsfrågan är löst. Betyg i avgångs-klassen behövs i väntan på detta. De grundas på na-tionella prov. Betygen i årskurs 8 kan man acceptera,med hänsyn till att detta är den naturliga tidpunktenför en utvärdering i relation till kommunernas och deenskilda skolornas skolplaner och arbetsplaner. Detviktiga instrumentet för en individuell uppföljning ärnaturligtvis, enligt förslaget, utvecklingssamtalenmellan föräldrar, lärare och elever.Förslaget är bra, med hänsyn till den påtvingadebrådskan och oklarheterna vad gäller nya regler förantagning till gymnasieutbildningarna.Herr talman! har arbetat för en be-tygsfri grundskola. Vi stöder regeringens förslag, menvi yrkar bifall till den reservation där det krävs att enutredning skall tillsättas med direktivet att utreda enhelt betygsfri grundskola, inklusive nya antagnings-förfaranden när det gäller gymnasieutbildningarna.Detta borde ha gjorts för länge sedan. Jag yrkar alltsåbifall till reservation nr 1 under mom. 1.Anf. 138 ():Herr talman! för ett resonemangom en betygsfri skola kontra en skola med betyg. Jagvill bara tillägga att både och BeatriceAsks direktiv utgick från att det skulle finnas betyg.Det var inte något som beredningen själv hittade på.Den hade över huvud taget inte möjlighet att ta ställ-ning till en betygsfri skola.Jag vill också säga att Betygsberedningen hade ar-betat i när tilläggsdirektiven kom. Däravhade man också kommit fram till den gemensammakunskapssyn som var så viktig för att vi till slut skullekomma fram till ett gemensamt förslag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § Viss lagstiftning om besiktning på for-donsområdetFöredrogstrafikutskottets betänkande1994/95:TU8 Viss lagstiftning om besiktning på for-donsområdet (prop. 1994/95:69).Anf. 139 ():Herr talman! fattade beslut omen effektivare fordonskontroll. Enligt beslutet skallAB monopol beträffande kon-trollbesiktningen brytas. Förändringen skulle träda ikraft . Efter detta datum skulleackrediterade företag fritt få utföra kontrollbesikt-ningar.Som en följd av riksdagsbeslutet har den nya re-geringen lagt fram ett förslag till en ny lagstiftning påfordonsområdet. Man föreslår ett ikraftträdande avden lagen men en senareläggningav ikraftträdandet av det förra riksdagsbeslutet omavmonopolisering, till den 1 juli 1995.När den förra regeringen lade fram sin propositionföreslogs, förutom en konkurrensutsättning av kon-trollbesiktningen, att vissa registreringsbesiktningarskulle ske i konkurrens, av ackrediterade besiktnings-företag.Kontrollbesiktningarna är den mest omfattandeverksamheten på fordonskontrollområdet; nästan 3,9miljoner besiktningar utfördes . Men det skeräven en mängd registreringsbesiktningar. Under 1993utfördes 166 350 registreringsbesiktningar, vilket ärmer än tio gånger fler än alla andra typer av besikt-ningar tillsammans. Då är alltså kontrollbesiktningarundantagna.Herr talman! Det finns alltså tungt vägande sam-hällsekonomiska skäl för att även registreringsbesikt-ningar skall kunna ske i konkurrens, av ackrediteradebesiktningsföretag.De som satt i trafikutskottet under förra mandat-perioden valde i sitt betänkande att inte stödja försla-get om att registreringsbesiktningar av fordon med envikt under skulle ske i konkurrens. Utskottetangav dock tydligt att frågan om registreringsbesikt-ningar ännu inte var slutgiltigt avgjord. Enligt utskot-tets mening borde regeringen, efter förnyade övervä-ganden, återkomma till med förslag om enfortsatt avmonopolisering av fordonskontroller utöverkontrollbesiktningarna.I den nya regeringens proposition saknas docköverväganden om hur man kan gå vidare med ytterli-gare avmonopoliseringar på fordonskontrollområdet.Detta har föranlett oss moderater att föreslå att rege-ringen bör återkomma till med entidsplan för det fortsatta arbetet med avmonopolise-ringen av fordonskontrollen.Vid behandlingen av ärendet i utskottet har ut-skottsmajoriteten ifrågasatt effektiviteten i en konkur-rensutsättning av AB . Socialde-mokraterna i utskottet vill därtill gå längre än rege-ringen och föreslår ett förlängt rådrum för ikraftträ-dandet av avregleringen till . Skä-len härför är att man inte anser att det är bevisat att ettupphävande av monopolet skulle ge säkrare bilar,lägre avgifter, bättre tillgänglighet eller andra förbätt-ringar.Jag vill erinra om att den utredning som har utrettden här frågan tillträdde . Därför , och även socialdemokraterna, haft tid att sätta sigin i frågan.Socialdemokraterna föreslår också en samman-slagning av och Statens maskin-provningar. Som skäl åberopas bl.a. att det skulle blien bättre service. I och med att Svensk Bilprovningfinns representerad på fler platser i landet än Statensmaskinprovningar menar de att servicen skulle öka.Herr talman! Detta är en felsyn. Svensk Bilprov-nings kompetens kan inte på något sätt jämföras medden kompetens som behövs för att man skall kunnautföra de besiktningar som Statens maskinprovningarutför. Det skulle således medföra en sämre service.Förutom detta föregår, enligt vår mening, ett sådantbeslut den utredning om ytterligare avregleringarinom besiktningsområdet som har föror-dat.Socialdemokraternas förslag är djupt oroande. Detär genom andra exempel dokumenterat att en avreg-lering och konkurrensutsättning av monopolverksam-het kan ge effekter både i form av lägre priser ochbättre service.Att nu socialdemokraterna föreslår ett förlängtrådrum och dessutom vill se ett samgående mellanSvensk och Statens maskinprovningarkan inte tolkas på annat sätt än att majoriteten villköpa sig tid för att riva upp beslut från ivåras.Skulle så bli fallet får det konsekvenser, inte baraför de besiktningsföretag som lagt ner stora pengar påatt skaffa sig ackreditering, utan också för de mångamedborgare som är beroende av en effektiv besikt-ningsverksamhet.Jag vill därför, herr talman, yrka bifall till mom. 1i betänkandet och avslag på mom. 2-4, samt bifall tillreservationerna 1, 2 och 3.Avslutningsvis skulle jag vilja ställa en fråga tillsocialdemokraterna: detta ännu en återställare?Tänker socialdemokraterna återkomma till riksdagenmed ett förslag om att riva upp beslutet från i vårasom att konkurrensutsätta AB ?Anf. 140 ():Herr talman! 1963 fattade beslut omåterkommande besiktning av fordon och om bildandetav AB . Syftet var att öka trafik-säkerheten genom att åtgärda tekniska fel på fordo-nen.Efter hand har kontrollen utökats i olika steg tillatt även gälla fordonens miljöegenskaper. finnsett väl fungerande system för att kontroller att de bilarsom faktiskt rullar på våra vägar är i gott skick.Efter av kontrollbesiktning har vi iSverige en fordonspark med hög teknisk standard,vilket är bra för både trafiksäkerheten och miljön. ABSvensk är riksprovplats ochsvarar för den övervägande delen av all föreskrivenkontroll och besiktning av fordon.Det finns ett rikstäckande nät av 175 bil-provningsstationer. av fordonsägarna hartillgång till en bilprovningsstation inom , ochöver av fordonsägarna har en bilprovningssta-tion inom , räknat från bostadsorten.Vi fordonsägare har alltså en mycket godtillgång till besiktningsservice.Från skall enligt ett riksdags-beslut från kontrollbesiktningen kon-kurrensutsättas. Det innebär att även andra kontrollor-gan vid sidan om , som har blivit god-kända av Styrelsen för teknisk ackrediteringSWEDAC får utföra besiktningar. Men det kommerinte att gälla övriga slag av fordonskontroller, t.ex.typ- och registreringsbesiktningar.För att den del av beslut i juni 1994som innebär att typ- och registreringsbesiktningarnaäven i fortsättningen skall utföras med ensamrätt avriksprovplatser krävs en ny lagstifning, som regering-en föreslår i propositionen.Regeringen föreslår vidare ett uppskov med ge-nomförande av konkurrensutsättningen inom kon-trollbesiktningen till . Orsaken är detomfattande förberedelsearbete som krävs innan dennya ordningen kan träda i kraft.Vi socialdemokrater i utskottet menar att det vidupphävandet av monopolet för kontrollbesiktningeninte kunde påvisas att beslutet skulle leda till säkrarebilar, lägre avgifter, bättre tillgänglighet eller andraförbättringar för miljön, trafiksäkerheten eller bil-ägarna.Den utredning som låg till grund för beslutet kriti-serades kraftigt från många håll, t.ex. från , , , , luftvård och samtliga glesbygdskommuner.Utredaren själv kommenterar i utredningen i konkurrens sitt arbete enligt följande:Jag har inte från konsumenthåll funnit någon ak-tuell och uttrycklig kritik av den ordning på vilket vi iSverige bedrivit kontrollbesiktning av fordon.Av detta skäl finns heller knappast någon anledningatt överge nuvarande besiktningsorganisation, som imånga fall fungerat som ett positivt exempel i detinternationella arbetet på att höja trafiksäkerhet ochminska fordonens miljöpåverkan.Utredningen lämnade dock i enlighet med direkti-ven förslag om hur en avmonopolisering skulle ske.Herr talman! Utskottsmajoriteten menar att detfinns en stor risk för att en avmonopolisering kommeratt medföra ökad byråkrati, ökade kostnader och säm-re service. Vid en konkurrensutsättning tillkommerkostnader för t.ex. marknadsföring, ackreditering,kvalitetsövervakning m.m. Det finns också en storrisk för att tillgängligheten försämras.Under de borgerliga regeringsåren med alla avreg-leringar och den starka tron på marknadskrafterna sågvi konsekvensen att verksamheter etablerade sig i defolktäta områdena, medan landsbygd och glesbygdfick sämre service. Vi socialdemokrater är oroliga föratt samma tendens kommer att drabba Bilprovningensverksamhet. Vi är oroliga för att kostnaderna skallöka, att kvaliteten och tillgängligheten skall bli lägre iglesbygd.Med den utgångspunkten menar vi socialdemokra-ter att regeringen måste få större möjlighet att se överkonsekvenserna av en avmonopolisering. Regeringenmåste få ett rådrum för att överväga om konkurrensut-sättningen över huvud taget skall genomföras eller omden nuvarande ordningen med monopolet skall bibe-hållas. Vi menar att AB skall fåutföra kontrollbesiktningar med ensamrätt till den 1januari 1996.Om regeringen beslutar sig föratt avskaffa monopolet för kontrollbesiktningen anserutskottets majoritet att det är av stor vikt att konsek-venserna av beslutet utvärderas och redovisas förriksdagen så snart som möjligt.I motion T16 framhålls att AB Svensk Bilprov-ning svarar för nästan all föreskriven kontrollbesikt-ning av vägtrafikfordon. Vad gäller ansvaret för be-siktning av fordon och redskap inom bl.a. jordbruket,skogsbruket, trädgårdsnäringen och byggindustrinligger ansvaret på Statens maskinprovningar. Motio-nären menar att ett samgående mellan maskinprovningar skullekunna skapa en effektivare organisation.Vi socialdemokrater menar att tanken är intres-sant, speciellt nu när regeringen dragit tillbaka denförra, borgerliga regeringens proposition angåendeombildandet av Statens maskinprovningar till ettaktiebolag. försöker man komma på en framtidaorganisation.Då anser vi socialdemokrater att regeringen böröverväga en sammanslagning av maskinprovningar för att kunnaåstadkomma effektiviseringar och serviceförbättring-ar.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan i ut-skottets betänkande.Anf. 141 ():Herr talman! Jag vill börja med att ändra mitt yr-kande. Jag yrkar bifall till reservation 1 och avstår, förtids vinnande, från att yrka bifall till de övriga reser-vationerna.Sedan vill jag vända mig till . Honsade att om regeringen eventuellt bestämmer sig föratt avmonopolisera, så bör man göra enutvärdering av verksamheten.Det är väldigt märkligt att då socialdemokraternaskall göra en avreglering eller bryta ett monopol, dåkräver man en utvärdering före. I andra fall brukarman kräva en utvärdering efter det att man vidtagit enåtgärd.Alla andra avmonopoliseringar har faktiskt visatatt enbart hotet om konkurrens medför minskadekostnader och högre effektivitet.Anf. 142 ():Herr talman! Vi socialdemokrater är kända för attta ansvar, och det tänker vi naturligtvis göra i den härfrågan också. Innan vi fattar beslut om en omorgani-sering vill vi ha en fullgod konsekvensutredning.Vi tar ansvar för att verksamheten även i fortsätt-ningen skall vara bra i alla delar av vårt land. Vi tän-ker inte som den borgerliga regeringen hasta igenomogenomtänkta beslut.Jag skulle vilja fråga om hon kan ga-rantera att vid en konkurrensutsättning en bilägare iVästerbottens inland, låt oss säga i , får sammatillgänglighet som ? Jag vill påminna om att98 % av fordonsägarna har högst tillnärmsta bilprovningsstation.Kan garantera Sorseleborna en verk-samhet med hög kvalitet, god service och till sammakostnad som i övriga ? Jag tror inte det, mendet skulle vara intressant att veta vad kan säga om framtida tillgänglighet,service och kostnader som en följd av sitt förslag.Anf. 143 ():Herr talman! Jag kan givetvis inte garantera nå-gonting, . Enligt de siffror jag har läst ärdet är det som har närmare än 30 km.Enligt utredningen kunde man givetvis inte garan-tera att inte kostnaden skulle bli högre, men man sadeockså att kanske servicen skulle bli bättre för demsom bor i glesbygd. Man kunde nämligen få en ac-krediterad besiktningsverkstad på närmare håll än vadman har . Jag tror att många är beredda att betalaför en ökad service.Jag vet också att just glesbygdsbesiktningsan-läggningarna inte går runt. Jag tror att med ökadeffektivitet och ökad konkurrensutsättning skall kost-naderna minska så att det kanske inte behöver blidyrare för kunden.Jag tycker också att det är märkligt med socialde-mokraternas ansvarstagande. Då det gäller konkur-rensutsättning av då vill niutvärdera på förhand. Men då det gäller samman-slagning av Statens maskinprovningar och SvenkBilprovning, då går det bra att föreslå det utan utvär-dering på förhand.Anf. 144 ():Herr talman! Vi är skyldiga bilägare attha god tillgänglighet och service i hela vårt land. Vitalar faktiskt om en kontrollverksamhet som samhälletkräver av säkerhets- och miljöskäl.I dag är avgiftssättningen för själva besiktningenenhetlig över hela landet. Det är tack vare den utjäm-ning som sker inom som hela landetkan få god service till enhetliga kostnader. Det ärdetta vi socialdemokrater vill bevara. Därför anser viatt regeringen bör få ett rådrum för att utreda konsek-venserna.Anf. 145 ():Herr talman! Det är där vi skiljer oss åt, LenaSandlin. Jag vill gärna se om inte förslaget om avreg-lering kan ge positiva effekter. Blir det konsekvenserför glesbygden, får vi ta itu med dem då. Det är billi-gare för staten än att bevara monopolet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § Omprövning av beslutet om avreglering avjärnvägstrafikenFöredrogstrafikutskottets betänkande1994/95:TU9 Omprövning av beslutet om avregleringav järnvägstrafiken (prop. 1994/95:72).Anf. 146 ():Herr talman! Jag vill närmast avlägga en röstför-klaring till varför stödjer trafikutskottetsbetänkande nr 9. Det är inte helt självklart.Betänkandet handlar om omprövning av beslutetom avreglering av järnvägstrafiken. Inför beslutet harjag pratat med såväl chefer på som lokförare. Enlokförare sade med beklämd röst: "Ja, borgarna verkarha fått det här med avreglering på hjärnan." Då svara-de jag honom: "Nej, det har de inte. Det är deras ideo-logi. "Därför vill jag påpeka att vår ideologi är inte attavreglera för avreglerandets skull. Vi vill ha en braplan bakom och goda anledningar.Vi är däremot av principiella skäl inte heller emoten avreglering. Skulle en avreglering visa sig effektivskulle vi självklart stödja den. Vi är stora anhängareav tåget som transportmedel.Låt oss då titta på hur det ser ut . SJ är ett af-färsverk, dvs. ett statligt ansvar i och med att det finnsett samhällsekonomiskt intresse - miljöintressen ickeatt förglömma. Det betyder att vi inte kan se SJ somett företag som är särskilt gynnat men däremot som enorättvisa på marknaden.Det talas om att avregleringen skulle effektiviserasåväl SJ som trafikhuvudmännen. Jag tycker inte attdet bevisas, eftersom SJ redan är en av isärklass effektivaste järnvägsföretag och har gjortotroliga uppoffringar för att nå de vinstresultat somman faktiskt når i dag.SJ samarbetar mycket med små företag både lo-kalt och regionalt för upphandling. En avregleringskulle snarare leda till en aggressivare attityd från SJ,vilket skulle vara mycket olyckligt för de små företa-gen. De skulle självklart inte kunna hävda sig efter-som SJ har ett överläge.Effektivisering kan självfallet inte bara gälla kon-kurrensen på järnvägen. Järnvägstrafiken är ett områ-de där man inte bara konkurrerar inbördes, utan mankonkurrerar även med andra trafikslag. Här är järn-vägstrafiken klart missgynnad. SJ har självt påpekatatt lastbilarna har stora fördelar i fråga om avgifterosv. gentemot järnvägen.Vi i anser alltså att en avreglering inteär genomförbar. Vi tycker att det är olyckligt att för-slaget lades fram eftersom det inte fanns någon riktigtbra grund. Vi tycker att frågan kan vara föremål förframtida planering. Vi hoppas att Socialdemokraternaverkligen tar det gröna perspektivet i beaktande när delägger fram ett nytt förslag och gör ett nytt ställnings-tagande. Men än så länge finns det ingen anledning attavreglera.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan i betän-kandet.Anf. 147 ():Herr talman! har talat meddet stora monopolföretaget och några av dess anställ-da. Därefter har kommit fram till att detinte är någon bra idé att avreglera den svenska järnvä-gen. Hon hoppas att Socialdemokraterna skall anta ettgrönt alternativ.Ja, detta vittnar om att inte var närva-rande vid den mycket omfattande debatt som föregickdet beslut som vårriksdagen fattade om att avreg-lera trafiken på det svenska järnvägsnätet. Det varnämligen ett beslut som grundade sig på mycket om-fattande utredningar, dels inom Kommunikationsde-partementet, dels utifrån förre generaldirektörenBengt utredning om avreglering pådet svenska järnvägsnätet och dels en mycket omfat-tande remissbehandling av utredningarna.Beslutet om avregleringen av järnvägstrafiken varett logiskt steg i den kursförändring av trafikpolitikensom den förra regeringen inledde. Trafikpolitikenhade varit ett försummat områ-de. Investeringarna i infrastrukturen hade minskat från2 % av bruttonationalprodukten till det absoluta bottenläget - mitti den förra socialdemokratiska regeringens mandatpe-riod.Mellan 1991 och 1994 tredubblades däremot in-vesteringarna i infrastrukturen. Gamla strukturerförändrades och moderniserades och de gamla mono-polen bröts upp och utsattes för konkurrens. Det är enkursändring vars positiva resultat vi bara har settbörjan av. På område efter område har effektivitetenökat, priserna sjunkit och servicen förbättrats förmedborgarna när monopolen lyfts undan.Herr talman! har den socialdemokratiska mi-nistärens kvasiideologiska återställariver spritt sigockså till järnvägsområdet. Den i många kretsar efter-längtade avregleringen av järnvägstrafiken skall följ-aktligen omprövas och avskaffas i enlighet med deideologiska handböckerna. Motiven för omprövningenär just strikt ideologiska. Den begränsade avreglering-en av den olönsamma järnvägstrafiken som genom-fördes visar med all önskvärdtydlighet att sakskälen talar för en ökad konkurrensockså inom järnvägssektorn. Kostnaderna för desvenska skattebetalarna sjönk med ungefär 100 miljo-ner kronor sedan den olönsamma järnvägstrafikenbörjade upphandlas i konkurrens. Låt mig också näm-na . När SJ:s trafikeringsmonopol lyftesbort och fick rätten att trafikera banan sjönkkostnaderna med ca för transportav malm.Under den föregående mandatperioden fattadesbeslut om investeringar i järnvägsnätet som är avgö-rande - . Men det räcker inte attmed att skapa en bra infrastruktur. Det krävs också eneffektiv trafik. Därför är avregleringen oerhört centralför att just järnvägssektorn skall kunna öka sinamarknadsandelar.