prot · GH09114 · 1994-05-31 00:00:00 — Vidare föreslås ipropositionen att ges möjlighetatt upprätta en särskild kansliresurs för attsamordna mer fasta utlandsetableringar i form avsvenska akademiska centra och svenskainstitutioner i andra länder.Avslutningsvis vill jag säga att jag är mer än bereddatt medverka till att ett samarbete kommer tillstånd mellan de olika berörda myndigheterna ochorganisationerna för att underlätta våra studentersmöjligheter till korrekt information om utbildningde vill söka utomlands.Jag hoppas med detta har fått svarpå sin fråga.Anf. 194 ():Fru talman! Jag hardelvis fått svar på min fråga. Jag tackar för dessadelar.Men tycker inte Per att detta är litetmärkligt? skickar vi ut 21 000 ungdomar, mendet finns ingen samstämmighet mellan CSN:s reglerför studiemedel och VHS ekvivaleringsregler förgodkända utbildningar. Det var min första fråga.Jag tycker att det framgår under hand att det finnsen liten dubie om att detta är underligt.Sedan svarar utbildningsministern att man villföreslå att ge berörda myndigheter uppdrag. Då villjag veta vilka dessa berörda myndigheter är. Är detde som sedan räknas upp, , , VHSoch ? Vilken roll har enligtutbildningsministern t.ex. och som vi har ettbilateralt avtal med om? Vi ger ju ocksåstatsbidrag dit. Det var två frågor.I studiestödsförordningen står det att studiemedelfår beviljas utanför de nordiska länder omutbildningen anses ha en godtagbar standard. Mendet är inte definierat vad som är en godtagbarstandard. Här ramlar ju många ungdomar. De harju ingen erfarenhet av om kvaliteten på denutbildning de söker kan och bör undersökas. Mintredje fråga är: Kommer det att ingå något försökatt gemensamt definiera vad som är godtagbarstandard?Min sista fråga gäller det som jag nämnde litetgrand i den skriftliga delen, nämligen agenterna.Våra ungdomar har inte heller någon erfarenhet avatt universiteten har agenter för att ragga studenter.Detta är mycket vanligt både i och USA.Kommer man även att få i uppdrag att definieraeller öronmärka dessa agenter?Anf. 195 Utbildningsminister ():Fru talman! Låt mig först säga att det är envälsignelse att vi har fått en utveckling av antaletstudenter som väljer att förlägga någon del av sinstudietid utomlands. Det har ökat från 2 000--3 000för tre till 21 000 . Det är enremarkabel utveckling som är utomordentligtpositiv. Precis som antyder i sinfråga reses därmed en lång rad spörsmål som vi inteär riktigt vana vid att hantera.Den första frågan handlade om förhållandenamellan CSN och VHS i ekvivalerings- respektivestudiemedelshänseende. Det förtjänar att påpekasatt VHS och CSN:s uppgifter i dessa hänseendeninte är parallella, dvs. studiemedel kan utgå för flerutbildningar än de utbildningar som hör hemmainom ekvivaleringsområdet. Jag tycker precis somMargitta att samstämmighet bör varahuvudregel. De båda myndigheterna bör tyföljande sträva efter gemensamma definitioner.Den andra frågan gällde de myndigheter som jagräknade upp och deras specifika uppgift respektivederas förhållande till institutioner av typ . Låt mig understryka, frutalman, att jag tycker att de fria icke-statligainstitutionerna gör en utomordentlig insats på dethär området. Utan att egentligen vara skyldiga attinformera och ta hand om studenter gör de det i allafall därför att de är engagerade i saken.Jag hoppas kunna återkomma till frågan omSverige-Amerika-stiftelsen och stiftelsensmöjligheter att spela en aktiv roll i dettabetydelsefulla arbete.Till slut frågan om godtagbar standard: Jag delarockså i detta hänseende över att vi nu får in ett antal universitetsom möjligen är svåröverblickbara för de svenskastudenterna. Jag avser också i detta hänseende attbe respektive myndigheter att göra vad som står ideras makt för att tillse att studenterna är välinformerade och därmed kan fatta ett relevantbeslut.Agenturfrågan ber jag att få återkomma till, frutalman.Anf. 196 ():Fru talman! Det är bra att Per skallåterkomma till frågan om agenterna.Jag håller naturligtvis med om det han säger. Jagifrågasätter naturligtvis inte att vi skickar utstudenter. Om detta är vi helt överens. De fårperspektiv på sig själva, perspektiv på ,internationella erfarenheter, språk ochkulturkunskaper -- vi är helt överens om allt detta.Därmed inte sagt att vi inte också har ett ansvar förde här ungdomarna. Det är klart att man kan sägaatt de är gamla nog att ta ansvar för sina val, osv.,men jag tycker inte att man kan resonera så omungdomar från detta , där vi har somtradition att alla utbildningar har en acceptabelkvalitet, som också garanteras av statsbidrag ochatt de berättigar till studiemedel. Det är en oerhörtviktig uppgift.Jag är medveten om att CSN:s och VHS uppgifterinte är parallella, men det finns uppenbara luckor,som är kända för både CSN och VHS. Jag har t.ex.en uppgift om , en ekonomutbildning vidUniversity of Southern Europe, en uppgift om att50 % av studenterna där är svenskar somCivilekonomföreningen här i integodkänner dessa för inträde i föreningen.Anf. 197 Utbildningsminister ():Fru talman! Det allra sista är emellertid egentligen en annan frågaän den vi diskuterar. Vem Civilekonomföreningentill slut bestämmer sig för att acceptera liggerutanför statens domvärjo. Det är en privatförening, som bestämmer sig för att acceptera ellerinte acceptera medlemmar med en viss typ avbakgrund. Det innebär inte att jag inte tycker attdet är rimligt att man har någorlundasamstämmighet mellan utbildningsinriktningar ochföreningars inträdeskrav, men för formens skull villjag påpeka att det är två separata frågeställningar.Jag måste i fråga om agenterna på nytt be att fåfråga vad det är som hon vill haytterligare svar på, eftersom fru talmannenstidsbegränsning även i detta hänseende gjorde attMargitta inte riktigt hann till slutet i sinkompletterande fråga.Anf. 198 ():Fru talman! Jo, jag menar att agenter skallpresenteras som just agenter och inte som någonsorts officiella kvalitetskontrollanter med svensk k-märkning t.ex. av CSN. Min fråga var omutbildningsministern delar den uppfattningen.När det gäller håller jag med statsrådet.Ungdomarna kommer att lära sig mycket, de blirsäkert nöjda och har säkert haft en fin studietid,men de kommer att bli grymt besvikna om dekommer tillbaka till och tror att de ärmotsvarande civilekonomer men inte är det. Vi hardäremot ingen delad mening om föreningen somsådan, att föreningen själv avgör vilka som skall fåvara medlemmar.Men jag skulle alltså vilja att utbildningsministernredovisar sin syn på agenterna.Anf. 199 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag vill också på denna punkt hålla medfru . Precis som antyds i frågaanser också jag att det är en styggelse att utge sigför att vara någonting annat. Jag misstänker att detär ett visst fall som både och jaghär har i bakhuvudet, ett fall där några harmissuppfattats som varande någonting annat än vadde faktiskt var.En agent är en agent, och en officiell företrädareför är just en officiell företrädare förSverige, och dessa skall icke förväxlas medvarandra.Anf. 200 ():Fru talman! Jag är mycket glad över attutbildningsministern och jag har en gemensamuppfattning om att en agent är en agent. Även omvissa myndigheter försöker dribbla med detta, tarvi två helt avstånd från ett samarbete.Överläggningen var härmed avslutad.32 § Svar på fråga 1993/94:547 om nationellaforskningslaboratorierAnf. 201 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat ominnebörden i det avsnitt ikompletteringspropositionen där det står attregeringen avser att i särskild ordning anvisaerforderliga medel till de här små arkeologiskalaboratorierna.Svaret är helt enkelt att regeringen i särskildordning har anvisat medel till laboratorierna. I ettregeringsbeslut anvisas totalt861 till för verksamhet vid laboratorierna.Medlen fördelas med för verksamhet vidlaboratoriet för keramisk forskning vidUniversitetet i , till laboratoriet förvedanatomi och dendrokronologi vid Universiteteti samt till förverksamhet vid det miljöarkeologiska laboratoriet.Anf. 202 ():Fru talman! Jag ber att få tackautbildningsministern för svaret.Bakgrunden till frågan är den berättigade oro förframtiden som uppstått på de här laboratorierna förkeramisk forskning respektive vedanatomi ochdendrokronologi i samt miljöarkeologiskalaboratoriet i med anledning av dentveksamhet som åtminstone har rått omhuruvida statsmakterna även ärberedda att stöda forskningsinsatser vid mindre,ofta tvärvetenskapliga anläggningar av stortnationellt intresse.Trots klara uttalanden om vikten av en fortsattstatlig satsning på dessa anläggningar, från bl.a.NFR så sent som , hänvisaderegeringen i årets budgetproposition tillvärduniversitetens egna resurser för attupprätthålla verksamheten vid berördalaboratorier. Det uttalandet gick stick i stäv mottidigare uttalanden i den här frågan, från såväl dennuvarande som den förutvarande regeringen.Jag konstaterar också att ett enhälligtutbildnigsutskott förutsatt att verksamheten vid dehär anläggningarna skall kunna bedrivas i sammaomfattning som tidigare även och attregeringen i kompletteringspropositionen sade attdet skulle anvisas medel i särskild ordning.De berörda laboratorierna hade emellertid inteklart för sig vad detta gick ut på. De känner inte tilldet här, så beskedet är mycket glädjande för dem,det vill jag gärna understryka. Att det är ett beskedi grevens tid understryks av det förhållandet attförordnandet för föreståndaren vid det keramiskalaboratoriet i måste förnyas , den 1juni. Men som sagt: Bättre sent än aldrig!Överläggningen var härmed avslutad.33 § Svar på fråga 1993/94:551 om stödet tillprivata skolorAnf. 203 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagär beredd att redovisa på vilka grunder som jag harskrivit att Socialdemokraterna på riksplanet villavskaffa den ovillkorliga rätten att välja skola.Eva fråga ställs med anledning av attjag har tillskrivit några av landetssocialdemokratiska kommunföreträdare och ställtfyra frågor som jag anser det vara väsentligt att fåsvar på. Utgångspunkten för frågorna ärantagandet att kommunerna -- omSocialdemokraterna får bestämma -- inte blirskyldiga att stöda elever som väljer en friståendeskola.Min första fråga till de socialdemokratiskakommunalpolitikerna gällde hur dagens friskolor irespektive kommun skulle behandlas vad gällerresurser och andra rättigheter omSocialdemokraterna fick bestämma, utan hinder avdagens skyddslagstiftning för den enskilde.Min andra fråga gällde motsvarandeangelägenheter för tillkommandefriskolor. Kommer eleverna och föräldrarna isådana skolor att kunna påräkna något som helststöd från kommunen, eller blir de hänvisade attbetala skolgången själva?Min tredje fråga handlade om huruvida det ärrättvist att den som vill gå i en friståendeskola skall tvingas betala de höga terminsavgiftersom en reduktion eller total avveckling avkommunstödet skulle resultera i.Till sist frågade jag hur de kommunala företrädarnaför Socialdemokraterna tror att detta kommer attpåverka den segregation som inte minstsocialdemokraterna här i ofta anser sigkunna finna.Genom beslut med anledning av propositionenValfrihet och fristående skolor (1991/92:95), somlades fram för , gavs elevenrätt att välja att gå i en fristående skola underförutsättning att skolan kan bereda eleven plats.Genom beslut med anledning av propositionenValfrihet i skolan (1992/93:230) föreskrevs att varjekommun hade att utgå från elevernas val av skolavid planeringen av det offentliga skolväsendet.Det nya systemet innebär att bidragen skall följaeleven till den skola han eller hon väljer.Vid de aktuella riksdagsbesluten reserverade sigden socialdemokratiska riksdagsgruppen, vilket jagbara kan tolka på ett sätt, nämligen som attSocialdemokraterna motsätter sig med denkommunala skolan likvärdiga bidrag till friskoloroch därmed säger nej till den förstärkning avelevens och föräldrarnas rätt att välja skola somregeringens propositioner och beslutinnebar.Reservationerna mot de riksdagsbeslut jag harredovisat, i kombination med uttalanden frånledande socialdemokratiska företrädare alltsedandess, utgör grunden för vad jag skrivit i de aktuellabreven.Det visar sig av svar på de här åsyftade breven attinte bara socialdemokraterna i har enavog inställning till föräldrarnas rätt att välja skola.Det gäller i allra högsta grad också mångasocialdemokratiska kommunalpolitiker.Jag hoppas, fru talman, att meddetta har fått svar på sin fråga.Anf. 204 ():Fru talman! Nej, utbildningsministern, det har jaginte fått. Det svar som jag nu av formella skälnödgas att tacka för är det tunnaste jag har sett, ochdet vill inte säga litet.Utbildningsministerns svar bygger på antagandet --och det är utbildningsministerns egna ord -- attkommunerna om Socialdemokraterna fårbestämma inte blir skyldiga att stöda elever somväljer en fristående skola.Sanningen är att vårt förslag är att kommunernaskall åläggas att stöda fristående skolor undersamma villkor som de kommunala skolorna får sinaresurser, dvs. med utgångspunkt i elevernas ochskolornas behov. Läs våra partimotioner ochutskottsbetänkanden! Det står där mycket tydligtoch klart.Sedan ''tolkar'' utbildningsministern att vårareservationer skulle betyda att vi motsätter oss attfristående skolor får sina resurser på ett sätt som ärlikvärdigt det som gäller för de kommunalaskolorna. Det är precis tvärtom. Det är ni som harinfört en särlagstiftning som överkompenserar vissaprivata skolor och förhindrar kommunerna attagera på ett likvärdigt sätt.Är utbildningsministern mot bakgrund av detbesked som jag nu har lämnat, och som är detsocialdemokratiska partiets alternativ till er politik,beredd att sluta med denna vilseledandepropaganda, som inte har något annat fog för sig änatt försöka dölja de moderata misslyckandena påskolpolitikens område?Anf. 205 Utbildningsminister ():Fru talman! Får jag ställa en enda fråga och begäraett rakt svar -- ja eller nej?Har jag som elev, om Socialdemokraterna fårbestämma, varhelst jag bor i landet en ovillkorligrätt att få ta med mig pengarna till en friståendeskola, oavsett vad kommunalpolitikerna tycker?Anf. 206 ():Fru talman! Här är det faktiskt jag som ställerfrågor till utbildningsministern, och jag skulle bragärna först vilja ha svar på min fråga.Är utbildningsministern beredd att mot bakgrundav vad jag har sagt, nämligen att vårt alternativinnebär ett åläggande för kommunerna att stödaprivata skolor på ett sätt som är likadant som detsätt på vilket man fördelar resurserna till dekommunala skolorna -- och mot bakgrund av deninformation som han uppenbarligen undvikit att tadel av förut -- att här och lova mig att sluta meddenna vilseledande propaganda, och i ställetdiskutera skolpolitikens och utbildningspolitikensinnehåll? Det skulle skolan och elever hanytta av.På detta sätt mäler sig utbildningsministern ur denutbildningspolitiska debatten och tar i stället debattom någonting som aldrig blir aktuellt. Jag kan intege något annat svar på Per fråga än att visocialdemokrater står för en likvärdigresursfördelning. Per står för ensärbehandling av de privata skolorna, vilket förmånga skolor innebär en överkompensation.Anf. 207 Utbildningsminister ():Fru talman! Det var ett oändligt långt sätt attundvika att svara ja eller nej.Mitt svar på fråga är: Nej, jagkommer inte att sluta, intill dess att jag får ett ja påden fråga jag just har ställt.Svara på min fråga: Har jag som elev en ovillkorligrätt att i ett socialdemokratiskt samhälle få ta medmig min andel av skolans resurser till den friskolajag väljer, ja eller nej? Därefter skall jag, om svaretär ja, be om ursäkt för att jag i så fall har farit medvilseledande information. Ja eller nej, det ärmycket enkelt.Anf. 208 ():Fru talman! I den mån som den fristående ellerprivata skolan är godkänd av -- och jagutgår ifrån att vi är överens om att det bör vara enförutsättning -- är svaret ja. Kan jag nu få dennaursäkt?Anf. 209 Utbildningsminister ():Fru talman! Om jag som elev har en ovillkorlig rätt,oberoende av kommunens bedömning, att ta medmig pengarna, är detta i så fall en nysocialdemokratisk ståndpunkt som strider mot dereservationer som ni har avgivit här iriksdagen och som strider mot vartenda uttalandesom ni har spritt omkring er därefter.Kan jag få sanktionerat att socialdemokraterna ihändelse av att de får bestämma frånträder sinagamla reservationer, och säkerställer att det integår att säga nej i kommunerna till min personligarätt som elev att ta med skolpengen till den skolajag själv väljer -- min personliga rätt som elev, sominte kan förvägras av kommunerna? Är svaret påden frågan ja, har Socialdemokraterna allanledning att bli välkomnade i kretsen av alla demsom står upp för rätten att välja skola. Förstodjag svaret rätt?Anf. 210 ():Fru talman! Detta var ett ännu längre sätt att ställasamma fråga en gång till, en fråga somutbildningsministern redan har fått svar på.I den mån som en skola är godkänd -- det står klartuttryckt i våra reservationer och i vårapartimotioner -- har den rätt att bli bedömd efterprecis samma kriterier som kummunala skolor.Utbildningsministerns påståenden i detta fall blirinte sannare av att de upprepas gång på gång.Ni har misslyckats ganska kapitalt med skolan.Många människor är oroliga. Många människorförstår inte vad det är ni håller på med när klassernablir större och större, antalet vuxna i skolan blirfärre och färre, hjälpen och stödet till elever medsärskilda behov blir mindre och mindre.Ni försöker att smita från det som är viktigt genomatt lägga ut dimridåer. Ni drar er inte ens för direktalögner. Jag tycker att det är under er värdighet, ochi vart fall under vad som borde förekomma i dennakammare.Anf. 211 Utbildningsminister ():Fru talman! ändrade sitt svar.Nu gick hon ifrån det första uttalandet om att jagsom elev har en ovillkorlig rätt -- och det är minfråga -- till att en godkänd skola blir bedömd påsamma villkor som den kommunala skolan.Det är väl, för att citera en annan stor tänkare i detsocialdemokratiska partiet, detsamma som att sägaföjande: ''Vi är inte dogmatiskt emot friskolor, menjag vill säga nej till dem som inte behövs.'' Det ärden socialdemokratiska skolledaren i Stockholmsom har uttalat detta.Jag kan inte tolka uttalande påannat sätt än att hon just sade precis samma sak.Hon sade: På samma villkor som kommunensskolor. Kommunen skall ha rätt att säga nej tillfriskolan om den skulle ha sagt nej till enkommunal skola inom samma område.Fru får nog acceptera att ni kommer attförföljas av frågan om ert motstånd mot elevernassjälvklara rättigheter valrörelsen ut. Jag skallpersonligen bli garanten för detta.Anf. 212 TALMANNEN:Jag medger ytterligare var sitt inlägg.Anf. 213 ():Fru talman! Tack.Efter denna diskussion tvivlar jag inte på att PerUnckel fortsätter att sprida dessa lögner omsocialdemokratisk skolpolitik, och jag beklagardet. Jag hade hellre velat att vi i valrörelsen hadekunnat diskutera viktiga frågor för skolans framtidi stället för att ha den här typen av diskussioner. Detär beklagansvärt om utbildningsministern inte serskolan som viktigare än så.Jag skall försöka en gång till. En skola som ärgodkänd av skall ha rätt att få resurserpå samma villkor som de kommunala skolorna,varken mer eller mindre. Det skall bedömas efterelevernas och skolans behov. Kan det sägasklarare?Likaväl som vi ledamöter i denna riksdag inte kangå in och peka på att skolorna skall ha si eller såmånga procent, eller att den ena eller den andraskolan skall få något, skall vi heller inte säga attnågon skola inte skall få något. Det är enkommunal angelägenhet att ta ställning tillresursfördelningssystemet, men godkännandetgörs av Skolverket.Försök att se detta, Per . Det är inte så svårt.Då kan vi kanske få denna ursäkt.Anf. 214 Utbildningsminister ():Fru talman! Det blev då ändå helt klart till slut:detta är en fråga. Det är därför somCatarina i kommer attsäga att hon vill lägga ner alla de skolor som honinte anser behövs.Det är därför som jag som svar från en ledandesocialdemokratisk kommunalpolitiker på dettaområde i har fått beskedet att fyra friskolor iLund kommer att ryka om han får bestämma. Hanansåg utifrån sina utgångspunkter att en skolabehövdes, eller i någon mening var försvarbar.Jag ser fram emot ett fortsatt meningsutbyte omvem det är som skall ha makten över skolan, EvaJohansson. Till skillnad från anserjag inte denna fråga vara liten och betydelselös.Anf. 215 TALMANNEN:Jag medger ytterligare var sitt inlägg.Anf. 216 ():Fru talman! Kan vi vara överens om, Per ,att både Per och vårt förslag bygger på attdet är som till syvende och sist avgörvilken skola som skall godkännas eller inte? Kan videssutom vara överens om att kommunerna eftergodkännandet har de bästa förutsättningarna attbedöma resursfördelningen, diskuterar vi ungefärsamma saker.Per försöker att glida ifrån att det handlarom resursfördelningssystemet. Det är han själv somhar tagit upp skolpengen, som är det som skallavgöra rätten att välja skola. Tack och lov är interätten att välja skola för evigt förknippad med ettorättvist resursfördelningssystem. Rätten att väljaskola blir tvärtom fullödig och hel bara med ettriktigt och rättvist resursfördelningssystem som harsin utgångspunkt i elevernas behov och inte i ettslags administrativt per capita-tänkande.Anf. 217 Utbildningsminister ():Fru talman! Riktigt rättvist blev det åtminstone intei . Där försvann tre friskolor i sammaögonblick som socialdemokraterna skulle ta över.Det lär inte heller bli så vanvettigt rättvist iStockholm om kommer att fåbestämma, om jag har tolkat henne rätt.Jag är dock ense med på en punkt,nämligen att svarar för godkännandet.Men jag är inte överens med om attdet därefter skall vara fritt fram för kommunernaatt bestämma om det skall bli några pengar. För migär skyddet för den enskilde -- det som harslagit fast -- också mot mycket mycket fientligakommunalpolitiker viktigt. Ingen kommun skallkunna ta ifrån någon elev rätten att individuelltvälja skola. Därvidlag skiljer sig vårauppfattningar. Låt oss erkänna det, och låt väljarnabestämma.Anf. 218 TALMANNEN:Jag medger ytterligare var sitt inlägg.Anf. 219 ():Fru talman! Per försöker hela tidenförvränga vad som sägs här. Lyssna nu på mig, PerUnckel! Vårt förslag utgår ifrån ett åläggande förkommunerna att stödja de privata skolorna påsamma villkor som de fördelar resurser till sinaegna kommunala skolor. Betyder det, Per ,att en kommun kan säga att en viss skola inte skallfå några pengar trots att det går elever i den? Jagtror inte att det är möjligt annat än i ett extremtmoderat samhälle, där ni har tagit bort alla resurserför skolan. Så långt har vi emellertid inte kommitän. Jag trodde faktiskt inte att det var dit vi var påväg. Vilken skola är det Per Unckeltänker på som inte får några kommunala resurser?Anf. 220 Utbildningsminister ():Fru talman! Det gäller montessorigrundskolan iDalby, Lunds montessorigrundskola och RudolfSteiner-skolan i . Socialdemokraterna har gettbesked om att de inte är beredda att värna om dessaskolor. Kan det sägas tydligare? Säg som det är, EvaJohansson. Vi har olika uppfattningar på den härpunkten. Stå upp för er uppfattning, nämligen attkommunalpolitikerna skall bestämma. Jag står uppför min uppfattning, nämligen att elever ochföräldrar skall ha ett avgörande inflytande. Sedankan vi föra debatten i valrörelsen.Överläggningen var härmed avslutad.34 § Svar på fråga 1993/94:574 omexamensbenämningarna vid de konstnärligahögskolornaAnf. 221 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig vadjag avser att göra för att undanröja orättvisor vadgäller den engelska översättningen avexamensbenämningar vid de konstnärligahögskolorna.Jag vill då bara erinra om vad jag redogjortför i kammaren. Den nya högskoleförordningenträdde i kraft . Examensordningeninnebär att klara, enkla och entydiga regler ställtsupp för vilka examina som får finnas, vilkenomfattning och vilket ämnesdjup en utbildningskall ha samt vilka mål som skall vara uppfyllda föratt en examen skall få utfärdas samt slutligen vilkauniversitet och högskolor som har rätt att utfärdaolika examina.