prot · GH09105 · 1994-05-17 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:105Tisdagen den 17 majKl. 14.00 -- 19.111 § Meddelande om uteblivet svar påinterpellationTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 1993/94:146Till riksdagenBeträffande interpellation 1993/94:146 av () om försurning har meddelats tillkammarkansliet att miljöministern inte harmöjlighet att besvara interpellationen på grund avresa till och CSD-sessionen den 16 maj1994.Däremot är interpellanten välkommen attomvandla interpellationen till fråga. Detta harmeddelats genom kammarkansliet ochexpeditionschefen den 6 maj 1994Olof Johansson2 § Svar på fråga 1993/94:496 om reklamskattenpå vissa namnuppgifter i telefonkatalogenAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder som jag ämnar vidta för att slopa den urjämställdhetssynpunkt orättvisa tillämpningen attta ut reklamskatt vid angivande av makars olikaefternamn i telefonkatalogen.Enligt lagen (1972:266) om skatt på annonser ochreklam tas skatt ut för annons som är avsedd attoffentliggöras inom landet och för reklam som äravsedd att spridas inom landet i annan form änannons. Skatt på annonser tas ut på såvälkommersiella som sådana icke-kommersiellaannonser eller annan text som har publicerats motvederlag. Har särskilt utrymme upplåtits motvederlag i trycksak för återgivning av text eller bildför annan än utgivaren utgår alltså skatt även förannons eller text som inte är kommersiell.Eftersom uppgift om ytterligare efternamn inteingår i abonnemangspriset debiteras det särskilt.Skatt kommer därför enligt gällande regler att tasut på det vederlag som erlagts för densärskilda namnupplysningen.Reklamskatten medför en rad tillämpningsproblemför såväl skattemyndigheten som för deskattskyldiga. Utvecklingen på medieområdet harinneburit att reklam i växande omfattningförekommer i nya medier. Denna utvecklingmedför att såväl tillämpningsproblemen som deredan nu i viss mån existerandekonkurrensneutralitetsproblemen blir allt större.Några regler om reklamskatt finns inte inom . Vid ett EG-medlemskap måste vissaändringar göras så att någon beskattning inte skervid landets gränser. Utredningen om en tekniskanpassning av mervärdesskatten ochpunktskatterna till EG kommer i månadsskiftetmaj/att lägga fram sitt delbetänkandeavseende punktskatteanpassningen. Enligt vad jaghar erfarit kommer utredningen däri bl.a. attföreslå vissa ändringar vad avser reklamskatten.Med anledning härav anser jag att man bör avvaktadetta betänkande innan några ändringar föreslås iden gällande lagstiftningen.Anf. 2 ():Fru talman! Jag tackar för svaret.Ärendet är inte precis nytt. Jag har i många årmotionerat i frågan till . senast i vårashar frågan behandlats i av skatteutskottetutan att resultera i ett slopande av denna''jämställdhetsskatt''.Frågan kvarstår. Varför skall man ha reklamskattpå jämställdhet, vilket jag anser det vara i det härfallet? I utskottet hänvisar man till att det är frågaom hur tar ut sina avgifter. Det låter juenkelt. Företaget är reklamskattepliktigt och måsteleverera in skatten om inte statsmakterna beslutaratt slopa den.Utskottet sade att regeringens ställningstagandebör avvaktas. Det är därför jag har ställt frågan tillstatsrådet . svarar statsrådet och hänvisartill en utredning om teknisk anpassning avmervärdesskatt och punktskatter. Den utredningenskall vara klar och levereras /juni.Denna fråga har varit föremål för fleraställningstaganden. Även iReklamskatteutredningen gjordes en stor översynav reklamskatten. Mycket talar för attreklamskatten måste slopas. Men finansieringen ärden stora frågan.Jag måste fråga statsrådet: man inte bryta utden här delen och förbehandla den? Det är mångakvinnor och sammanboende som ser detta somytterligare ett sätt att taxera. Det är inte en så storsumma, men det är en klåfingrighet frånmyndigheternas sida.Anf. 3 Statsrådet ():Fru talman! Frågan om reklamskatten är mycketkomplicerad. Jag delar utskottets uppfattning attdet måste finnas en finansiering när man sloparreklamskatten. Det finns anledning att avvaktautredningen och se vilka möjligheter tillfinansiering som finns.Anf. 4 ():Fru talman! Frågan om reklamskatten omfattar såmycket. Det handlar bl.a. om medier, och det är sak. Men här gäller det en uppgift omprivatpersoner som finns i telefonkatalogens vitasidor.När man tecknar ett teleabonnemang med harman i och med detta avtal rätt att använda sig ocksåav rätten att överföra ett sådant meddelande. Närdet gäller telefonkatalogens avsnitt förprivatpersoner kan man verkligen ifrågasätta ominte dessa uppgifter skall kunna införas i den delenoch vara undantagen för momsbeskattning.Dessa uppgifter är närmast klassiska. Man har sittnamn i telefonkatalogen. har vi ett system iSverige där det finns många sammanboende medolika efternamn. Då tycker jag att privatpersonerinte skall behöva bestraffas extra med detta. Jagtycker att statsrådet borde klart och tydligt kunnasäga: Detta skall vi förbehandla.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på fråga 1993/94:511 om åtgärder motspekulativa placeringarAnf. 5 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig om vilkaåtgärder jag tänker vidta för att förhindra enupprepning av de förluster som drabbat ''NorskaCarnegie'' på grund av att en anställd gjort''spekulativa placeringar''.Carnegie AS, som ägs av en norsk dotterbank tillNordbanken, har gjort vissa förluster vid handelmed obligationer. Enligt vad som hittillsframkommit beror förlusterna på att enchefsmäklare har tagit otillåtna positioner.Carnegie AS är ett norskt finansiellt institut ochstår under tillsyn av Kredittillsynet i . Det ärsåledes en fråga för norsk myndighet och lagstiftareatt vidta eventuella åtgärder med anledning av detaktuella fallet. Jag antar emellertid att intresserad av att veta om det vidtas någraåtgärder i för att förhindra att någotliknande skulle kunna inträffa här.Inledningsvis kan konstateras att det är svårt, föratt inte säga omöjligt, att genom lagstiftning hindraatt enskilda tjänstemän i ett finansiellt institutbryter mot regler som gäller för verksamheten.För de som är verksamma påvärdepappersmarknaden ställs i lagstiftningen kravpå att de skall ha egna kontrollrutiner som svararmot riskerna i verksamheten.Det som inträffat i är inte unikt. Likartadehändelser har inträffat världen över.Erfarenheterna av sådana händelser visar att densvaga punkten ofta är institutens egna rutiner. Föratt möta utvecklingen på de finansiellamarknaderna och de ökade riskerna pågår iinstituten ett omfattande arbete på att utveckla deinterna rutinerna.För att förbättra säkerheten och stabiliteten ihandeln arbetar med attutforma nya regler om kapitaltäckning förmarknadsrisker. Dessa regler kommer att innebäraatt instituten måste ha större kapital än nu för attskydda sig mot riskerna i värdepappershandel.Förutom institutens eget arbete medkontrollsystem och krav på tillräckligt kapital,fordras naturligtvis en effektiv tillsyn. nya organisation har ökad viktlagts på den operativa tillsynsverksamheten.Till kan jag därför ge beskedet attbetydande åtgärder har vidtagits och vidtas avstaten för att genom lagstiftning och tillsynsäkerställa att riskerna vid värdepappershandelnhålls inom kontrollerade ramar.Anf. 6 (nyd):Fru talman! Jag får tacka för svaret. Jag skullegärna vilja höra litet mer uttömmande vad det ärför betydande åtgärder som nämns i svaret och omdet dessutom är riktigt att det omsätts ivärlden ivärdepappershandeln, den s.k. derivathandeln.Det är , dvs. , som omsätts. Norska Carnegieförsökte göra en spekulativ vinst. Det stoppade in5 miljarder och förlorade 250--300 miljoner på ettbräde.Då frågar man sig: Vad händer inom den svenskabankvärlden? Det gäller exempelvis S-E-Banken,, osv. med de mångmiljardvinstersom man gjort i just spekulativt syfte.Kan statsrådet erkänna eller på något sätt säga attdet bara är av dessa 8 000 miljarder svenskakronor som omsätts som enbart är varoroch tjänster, och resten är alltså spekulationer? Ärdet riktigt, eller är det bara taget ur luften?Anf. 7 Statsrådet ():Fru talman! Kapitalrörelser av olika slag ochfinansiella placeringar har andra syften än enbartvaruhantering. Det är exempelvis fråga omriskkapitalinvesteringar. Det är fråga om att skyddaplaceringar. Mycket av den s.k. derivathandeln ärägnad att begränsa ett risktagande. Det finnsnaturligtvis ändå skäl, vilket jag har nämnt, attnoga penetrera vad som krävs vad gäller kontrolloch tillsyn.Det fall som tar som exempel äroerhört svårt att hantera. Det gäller nämligen entjänsteman som bryter mot reglerna. NorskaCarnegie har så vitt nu kan bedömas inte gjortnågot fel. En enskild tjänsteman bröt mot de reglersom norska hade ställt upp. I sambandmed bankkrisen arbetade vi mycket intensivtgenom att lagstifta, stimulera och ställa krav påinstituten att ha interna rutiner så att man på ettbättre sätt kan motverka risken av att entjänsteman bryter mot regelsystemet. Det ärsådana åtgärder det nu gäller att ta till. Det är dettasom frågeställningen gäller i det här enskilda fallet.Anf. 8 (nyd):Fru talman! Jag får väl tacka för svaret.Jag kan ta Nordbanken som ett exempel. Bankenhade en fastighetskris för . Sammasak håller på att hända igen. Är siffran somkommer från regeringen eller Finansdepartementeteller varifrån den nu kommer korrekt? Är det baraungefär av dessa enorma summor som utgörsav varor och tjänster medan resten är s.k.spekulationer på spekulationer?Anf. 9 Statsrådet ():Fru talman! Jag kan inte ge någon exakt siffra. Omman placerar pengar exempelvis genom att köpaaktier i ett bolag är det en riskvillig investering. Detär ingen spekulation. Om man skyddar ett köp avaktier genom att använda derivat är det inte hellernågon spekulation utan i många fall ett sätt attbegränsa risker. Man kan inte göra en sådandistinktion som försöker göra här.Så till frågan i stort. Jag är fullt medveten om -- inteminst efter att ha rensat upp efter 1980-taletsspekulationsekonomi där jag verkligen har försöktpenetrera vad som har inträffat -- om de risker somkan finnas. Som jag sade är vi fullt sysselsatta medatt ta fram den lagstiftning som behövs och med attäven på annat sätt skapa förutsättningar för en bratillsyn och en intern kontroll i instituten.Överläggningen var härmed avslutad.VälkomsthälsningAnf. 10 TALMANNEN:Riksdagen besöks av lagtings nyvaldetalman och lagtingssekreterare . Vi hälsar dem varmt välkomnatill riksdagen.4 § Svar på fråga 1993/94:512 omskatteåterbetalning för ofärgad dieseloljaAnf. 11 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder som regeringen avser att vidta för attsnabba upp proceduren beträffandeskatteåterbetalning för dem som köpt ofärgad oljai stället för den gröna.Efter beslut har det särskildaskattekontoret i tillfälligt anställt 20personer för att ta hand om ansökningarna som iden första etappen endast omfattar skatt på oljasom används i skogsmaskiner m.m.För perioden --gåransökningstiden ut . Jag har erfarit attantalet ansökningar uppgår till ca 3 200 stycken,och har drygt 2 000 utbetalningar gjorts.Resterande ansökningar väntas ha lett tillutbetalning före maj månads utgång. De tvåansökningsperioderna mellan och den30 september skall vardera omfatta ett kvartal, ochansökningarna skall ges in års utgång.Ansökningarna för innevarande period skallinlämnas först fr.o.m. juli. Beträffande denna delav återbetalningarna är beredskapen således god.Riksdagen fattade beslut omåterbetalning av skatt också på ofärgad villaolja.Lagen träder i kraft och avser olja somköpts --den 30september. Organisationen i har givetvisbyggts upp även med beaktande av dennaarbetsuppgift, men den egentligaärendehanteringen och utskickandet avansökningsblanketter kan självfallet inte görasförrän lagen trätt i kraft.Från särskilda skattekontoret har meddelats att ca6 000 personer har anmält att de vill haansökningsblanketter. Dessa personer kommerinom kort att få sådana blanketter. Några säkrauppgifter om hur många som köpt ofärgad olja ochsom också är berättigade till återbetalning har integått att få, men allt talar för att det är ensynnerligen liten andel av landets maskinägare ochvillaägare. De ärenden som gäller villaoljan ärhanteringsmässigt enklare än de som gällt skatt påbränsle till skogsmaskiner och dylikt.Återbetalningen är en prioriterad fråga, och jagutgår från att det särskilda skattekontoret kommeratt se till att berörda får sina återbetalningar såsnabbt som möjligt. Något behov av ytterligareinitiativ från min sida finns i vart fall inte förnärvarande.Anf. 12 ():Fru talman! Jag ber att få tacka skatteministern försvaret. Vi har ju haft några debatter tidigare här ikammaren om den gröna oljan. Jag är faktisktimponerad, det har jag också sagt i min fråga, avregeringens och kanske främst skatteministernssnabba handläggning i det här ärendet och av denhandlingskraft som har visats när det gäller attmöjliggöra för de drabbade maskinägarna att drivasin verksamhet vidare utan att riskera hälsan medden förmodat hälsofarliga gröna oljan. Enligt ettregeringsbeslut har även villaägarna, som inte villelda med den gröna oljan, fått möjlighet tillekonomisk kompensation. Det är bra.Vi har dock haft litet olika uppfattning om vilkenmetod som skall användas. Jag är mindreimponerad av det beslut som fattades i fråga ommetoden att ta in återbetalning via skattekontoret iLudvika. Det råder inget tvivel om att det harorsakat oerhörda administrativa kostnader ochframför allt administrativa besvär. Jag tror att dett.ex. finns väldigt många som har försökt kommafram på telefon till kontoret i men som hargett upp. Det finns ett mörkertal här. Det är säkertmånga många fler än 6 000 personer som vill hablanketter om villaolja.Vore det inte en idé, skatteministern, att än en gångse över rutinerna? Varför kan man inte studera denmetod som jag föreslog tidigare? Jag föreslog enförsäkran på heder och samvete, ensjälvdeklaration, vid inköpstillfället. Med en sådanskulle man få en betydligt billigare och enklarehantering.Anf. 13 Statsrådet ():Fru talman! Orsaken till att vi inte har valt denmetoden är att vi vill undvika att man faktisktskaffar sig olja som är lågbeskattad fast manegentligen inte skulle göra det. Den risken är störremed den metod som förordar. Dettaär problemet.Vi har sett till att man har fått möjlighet till ensnabb återbetalning. Vi utgår från attskattekontoret i kommer att klara den häruppgiften på ett bra sätt.Det har faktiskt ännu inte framkommit något somtyder på att grönfärgningen av oljan skulle få dekonsekvenser man har talat om. När det gällerproblemen med villabrännare vet man ganskasäkert att problemen sannolikt har orsakats av denmer lättflyktiga miljöklassade eldningsoljan. Denhar löst upp partiklar i villapannan, om jag harförstått uppgifterna från dem som begriper mera isak rätt. Detta kan ha skapat problem förbrännarna. Sannolikt är det inte alls fråga omgrönfärgningen i det här sammanhanget. Man skallinte heller överdriva riskerna. Vi har ett system somkommer att fungera. Jag är övertygad om att mankommer att göra sitt bästa i Ludvika.Anf. 14 ():Fru talman! Jag har väntat mig ungefär denkommentaren från skatteministern. Jag är däremotlitet förvånad över orsaken till att man inte villanvända metoden med heder och samvete. Jagförstår inte varför man hellre skulle köpa onödigolja på det sättet än om man skulle lämna in enblankett. Det kan jag inte få in i mitt huvud.Faktum är att enligt det svar jag har fått finnsdet fortfarande ca 1 200 maskinägare som inte harfått sin kompensation. Jag känner några av dem.De är mycket förgrymmade. Det här måste gåmycket snabbare. Man skall inte behöva väntamånader eller kanske på sinkompensation. Det klarar inte den härföretagskategorin.Jag skulle vilja spinna litet vidare på frågan omoljans farlighet. Det är möjligt att det är somskatteministern säger. Men var finns den utredningsom skulle göras om farligheten? Det skulle görasen ordentlig utvärdering. Hur ligger det till medden?Anf. 15 Statsrådet ():Fru talman! Utredningen i denna fråga pågår. Manhar lagt ut ett uppdrag till vetenskapsmän ochforskare för att få en bra belysning. Någon gångunder hösten, jag hoppas att det blir så tidigt sommöjligt, kommer vi att få fram ett besked.Anf. 16 ():Fru talman! Statsrådet sade att ett besked kommertill hösten. Jag fick tidigare en uppgift om att detskulle ske en snabbutredning. Enligt tidigareuppgifter skulle det också pågå fullskaleförsök medolja redan i vår. Jag har svårt att föstå varför detskall behöva dra ut på detta sätt. Är dethär kanske t.o.m. farligare än vad vi tror? Är deten bomb som kan krevera? Frågan är litetprovocerande från min sida.Anf. 17 Statsrådet ():Fru talman! Nej, så är det inte. Det beror på att deforskare som har fått uppgifterna vill ha en viss tidpå sig för att kunna lägga fram sitt förslag.Sommaren med semesterperioden kommer ocksåemellan.Anf. 18 ():Fru talman! Jag vill bara återigen ställa frågan:Borde man inte försöka se över rutinerna?Eventuellt skulle man kunna ordna ett extra anslagtill så att processen skulle kunnapåskyndas i . Uppenbarligen har inteRiksskatteverket de resurser som det borde ha.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1993/94:521 om beskattningenav syntetiska optionerAnf. 19 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att säkerställa enriktig beskattning av s.k. syntetiska optioner.Denna konstruktion innebär att ett företag vid enviss framtida tidpunkt betalar en ersättning till denanställde, som är beroende av värdeutvecklingenför aktierna i företaget. Till skillnad från ''vanliga''s.k. företagsledaroptioner får den anställde intenågon rätt att teckna eller köpa aktier. Avtaletslutregleras i stället genom en avräkning pågrundval av aktiens värdeförändring. Det är vanligtatt den anställde betalar ett belopp för att få denersättningsrätt som optionsavtalet i praktikeninnebär. Priset för denna rätt bestäms oftast medhjälp av någon av de värderingsmetoder som finnspå kapitalmarknaden.Den första fråga som skall bedömas är om deninkomst optionsavtalet kan ge är lön eller enkapitalinkomst. I det första fallet beskattasersättningen från företaget vid utbetalningstillfälletsom lön, och sociala avgifter utgår. Bedöms avtalatsom ett värdepapper gäller i stället följande:Om det belopp som den anställde betalar föroptionen understiger dess marknadsvärde skallskillnaden tas upp i inkomstslaget tjänst somskattepliktig förmån. Arbetsgivaren beslastasockså med sociala avgifter för förmånen. En sådanförmån tas upp till beskattning det år som optionenförvärvades. Om det finns en tillförlitligmarknadsnotering av det värdepapper somförvärvats skall noteringen läggas till grund förvärderingen. De optioner som förekommer i denaktuella diskussionen saknar sådan notering. Detinnebär, som nämnts, att man är hänvisad till devärderingsmetoder som används påkapitalmarknaden.Den värdeförändring som uppkommer efterförvärvet av optionen och som realiseras påoptionsavtalets slutdag behandlas som enkapitalinkomst. Viss osäkerhet råder om dennakapitalinkomst skall beskattas med den generellakapitalskattesatsen eller med den faktiskaskattesatsen för aktievinster på 12,5 %.Det finns alltså bedömningsproblem och oklarheterpå flera punkter i fråga om beskattningen av desyntetiska optionerna.I ett fall har förvärv av syntetiska optioner prövatsi . I det fallet bedömdesoptionsavtalet vara ett värdepapper. De aktuellabeskattningsfrågorna har dock inte prövats avprejudikatinstansen, Regeringsrätten.Jag vill också påminna om den grundläggandeprincipen att transaktioner skall bedömas efter sinverkliga innebörd även om de getts en annanbeteckning. Om ersättningen från företaget föroptionen reellt sett är lön bör den således bedömasi enlighet härmed. Denna bedömning kan kommaatt variera beroende på avtalsvillkoren i detenskilda fallet.Det ankommer inte på mig att göra en bedömningav rättsläget i konkreta beskattningsfrågor. De nuaktuella frågorna har ännu inte avgjorts avskattemyndigheterna. Det finns emellertid ettbehov av klarlägganden på området. Inomregeringskansliet följer vi därför noga utvecklingenoch myndigheternas bedömning av optionerna. Jagkan i sammanhanget också erinra om att det frånskilda håll har gjorts påpekanden omaktiebolagsrättsliga och aktiemarknadsmässigaproblem med syntetiska optioner.Anf. 20 ():Fru talman! Jag tackar skatteministern för detutförliga svaret på min fråga.Vi kan konstatera att det återigen är dags att hittapå ett nytt sätt att skatteplanera. Konstgjordaoptioner är högsta mode i det svenska näringslivet.En rad börsnoterade företag har hakat på detsenaste sättet att belöna sina toppchefer. Dessatoppchefer behöver inte anmäla optionerna tillFinansinspektionen på samma sätt som gäller förandra värdepapper.Enligt har ett 30-tal börsföretagdelat ut syntetiska optioner till ett värde av ungefär300 -- det är vad som är känt.Docent säger att hela frågan omsyntetiska optioner är mycket dåligt utredd ochmåste studeras noga ur många olika aspekter. Jagundrar om skatteminister är bereddatt göra detta.Jag citerar ur svaret:''Det finns alltså bedömningsproblem ochoklarheter på flera punkter i fråga ombeskattningen av de syntetiska optionerna. ''Jag förutsätter att skatteministern tänker göranågonting åt detta. Skattemyndigheterna har ocksåmånga frågetecken när det gäller företagensprissättning av de syntetiska optionerna. Hur skallövervärdena på optioner vid inlösning beskattas,osv.? Det finns många frågetecken kring denna nyaform av skatteplanering.Anf. 21 Statsrådet ():Fru talman! Jag skall först göra någrakonstateranden. Vi kan utgå från vanliga aktier --inte syntetiska eller andra optioner. Enföretagsledare eller en annan anställd kan få enaktie till ett visst värde och betala en ersättning somär mindre eller ingen ersättning alls. Det som dåinträffar är att personen i fråga omedelbartbeskattas för löneinkomst. Han eller hon har ju fåttnågonting gratis eller billigare än vadmarknadsvärdet är. På den förmånen utgår socialaavgifter. På samma sätt som en person som har köptaktierna på marknaden har personen i fråga fått ettmarknadsvärde, ett ingångsvärde, på aktien. Detsom sedan uppträder är en kapitalvinst. Därom trorjag att och jag är överens.Optioner som bygger på att man har rätt att köpaeller sälja aktier skall naturligtvis beskattas påsamma sätt som det underliggande papperet. Dettror jag också att vi är överens om; det var ju enprincip i skattereformen. Detta är den förstaiakttagelsen.Det som möjligen kan skapa problem vad gällersyntetiska optioner är att man bestämmer sig för attgöra en värdering vid ingångstidpunkten -- dethanterades i skattereformen. Det är den andraiakttagelsen. Med utgångspunkt från det jag förstsade tycker jag dock att det är rimligt. Frågan är omsyntetiska optioner över huvud taget skall beskattassom värdepapper. Det finns, som jag sade i svaret,ett antal oklarheter.Jag måste säga att jag för egen del skulle varaobenägen att använda någonting som är så oklart ilagstiftningen. Man känner inte tillskattekonsekvenserna. Dessutom finns det andrasynpunkter. För den som är beredd att ta risken ärdet klart att det är möjligt att använda sig av detta.Jag måste erkänna att jag, som inte har rätt att tolkaskattelagen och inte skall göra det, personligenkänner mig osäker på huruvida detta egentligeninte skulle kunna betraktas som lön, med deskattekonsekvenser som följer av det. Det finnsalltså ett antal frågeställningar. De skall i förstahand hanteras av skattemyndigheterna ochskattedomstolarna. Det är den princip vi har, menvi följer naturligtvis utvecklingen uppmärksamt. mån det skulle behövas någon form avklarlägganden får vi naturligtvis komma tillbakamed sådana.Anf. 22 ():Fru talman! Jag tackar för det kompletterandesvaret. Som jag tolkar skatteministern tycker jagockså att detta snuddar vid att vara en lön ochingenting annat. Då skall det naturligtvis beskattassom det.Jag var glad när börschefen sade atthan tyckte att detta med syntetiska optioner varhögst omoraliskt.