prot · GH0962 · 1994-02-17 00:00:00 — Det är naturligtvis viktigt att defår förutsättningar att hamna i dessa miljöklasser,om vi skall klara en bättre miljö.Om timmer- och flistransporter försvinner frånrälsen, försvinner också persontrafiken och annangodstrafik, och järnvägen läggs ned. Då kommer istället antalet bussar och personbilar att öka. Detkommer att bli 200 000 fler lastbilar , om deeffekter som vissa tror på blir verklighet.Beräkningarna borde i stället grundas på däckenstryck mot vägbanan. Det är det som gör att slitagetpå vägarna blir så allvarligt. En vanlig lastbil medlast av björkmassa kan på grund av sin enormatyngd på en enda körning i tjällossningen förstöraen väg. Personbilarna utövar ett ytslitage men kanaldrig åstadkomma ett sådant enormt punkttryck.Det är därför viktigt att få bort de tungatransporterna från vägarna.Timmertransportörerna kommer att maximeradäckstrycket på sina lastbilar, och sedan kommersamhället att få ta på sig kostnaderna för detta inomandra sektorer. Vinsterna skapas inom den privatasektorn, men kostnaderna för offentlig sjukvård,för vägunderhåll och för uppkomna miljöskadorligger kvar.Att under sådana förhållanden göra gällande attnya järnvägsföretag skulle kunna konkurrera medlastbilarna är litet konstigt. Konsumenternakommer inte att ha något att välja på. Det kommerinte att finnas några alternativ.Det är enligt uppgift rätt intressant att diskuteratidsvinsten. ombeds SJ:s lokförare attköra sakta, så att virket inte kommer fram för fort.Det är vad SJ:s lokförare som kör de här tågen harsagt till mig i dag.Kommunikationsministern förstod inte vad jagmenar med heltåg. Det går heltåg med42 vagnar från de tio terminalerna, inte bara frånBorlänge, direkt till industrin. Dessa uppgifter harSJ lämnat till mig i dag.Anf. 25 Kommunikationsminister ():Herr talman! uttrycker tvivel på att ettstörre antal operatörer skulle kunna få nedpriserna. Jag vet inte vad han själv tror om deeffekter det skulle ha fått för transportkostnaderna,om ett företag hade haft monopol på att köra påvägarna. Jag medger att det logistiskt sett är svårareatt konkurrera för olika operatörer på järnväg, mendet är fullt möjligt.Vi skall, som sagt, snart lägga en proposition påriksdagens bord med regeringens förslag till hurdetta skall ske.Jag måste ställa mig litet tveksam till med tanke på att Tågåkeriet iBergslagen AB, som sedan några veckor tillbakadriver sådan här trafik tillsammans med SJ, utgörett exempel på att det går att få ned kostnaderna.Man tror att man kan öka godstransporterna påjärnväg genom denna typ av reformer.Leo ! Det är mycket viktigt, om man tyckeratt vi skall få över timmertransporter från vägar tilljärnvägar, att ha ett recept för hur detta skall gå till.På den punkten tror jag att det förslag somregeringen har lagt fram representerar enframkomlig väg. Jag vet inte vilket recept LeoPersson har.Anf. 26 ():Herr talman! Jag vill citera litet ur ettanalysunderlag som framtagits på det här området:''vilka åtagit sig att sköta transporten avbla massaved och flis till industrierna, verkar i dagför att lägga ned en del inlandsterminaler. Genomatt lägga om transporterna på lastbilar.Anledningar som föranlett detta enligt deras utsagoär:1. Bruttovikten för lastbilstransporter har utökatsmed 4 ton.2. SJ har brist på funktionella vagnar.3. SJ hävdar sin ekonomiska realitet i förhandlingarmed , vilket gjort attprisöverenskommelse ej kommit till stånd.4. Totalekonomin för blir på detta sättbilligare. ''Med det sista avses att det blir billigare vid denlösning som kommunikationsministern harredovisat här . Krasst ekonomiskt blir detalltså billigare för . Jag vill dock påstå attsamhället och även åkarna har fått bekymmer pågrund av detta. SJ har genom sitt spel och sitthandlande på denna marknad aktivt medverkat tillatt sänka nivån på ersättningen tilllastbilsföretagen, så att de inte harkostnadstäckning. Det innebär naturligtvis att deinte har råd att köpa nya miljöklassade lastbilarutan måste köra de gamla . För attfå i gång ekonomin förstör man vägarna bl.a.genom att höja ringtrycket, vilket leder till etthögre slitage på vägarna.Låt mig också kommentera de nya aktörerna påjärnvägssidan och det monopol som SJ har haft.Det är möjligt att man i vissa situationer i varje fallkortsiktigt skall kunna få fram billigaretransportlösningar med kommunikationsministernsförslag, som skall framläggas i enproposition. Man måste dock även redovisa dentotala kostnaden för samhället, dvs. inte bara se påeffekterna för de enskilda trafikslagen utan ocksåräkna med de totala miljökonsekvenserna.Vi måste försöka följa upp de internationellaöverenskommelser om vår framtida miljö som vihar ingått i anslutning till . Denationella målen bör då gälla bl.a. för statliga verkoch stora företag i liksom naturligtvis ävenför de nya spåroperatörerna. Det är en uppmaningsom kommunikationsministern måste ställa sigbakom.Anf. 27 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag tycker att har enbalanserad syn på dessa frågor, och det gläder mig.Jag tror att vi i grunden ser på samma sätt påsamhällskostnaderna. Varje trafikslag måste bärasina totala samhällskostnader, och det ärmålsättningen för arbetet med bl.a. de miljöklassersom här nämnde.Det uppdrag som regeringen har givit till den s.k.Trafik- och klimatkommittén under professor ledning är att den för varje trafikslag --för vägtrafiken, för sjötrafiken, för luftfarten ochför järnvägssektorn -- skall utarbeta konkretahandlingsprogram för hur varje sektor skall kunnabära sin del, så att man kan komma ned på deutsläppsnivåer som har fastställt.Jag har i budgetpropositionen redovisat att dettainte kommer att gå utan ytterligare åtgärder. Ettsådant program skall läggas fram så småningomunder våren. Det kommer att krävas kraftfullapolitiska åtgärder för att åstadkomma det, och vifår då säkerligen anledning att ta upp det somförekommit i dagens debatt.Den samhällsekonomiska kostnaden avser mer änmiljön, . Den innefattar också ett antalandra saker, och jag menar att det vore katastrofalt,om vi genom olika åtgärder på hemmaplan drevfram långväga miljöbelastande transporter av virkeöver halva jordklotet, exempelvis från tillSverige.Vi vet att sjöfarten har en störremiljöbelastning när det gäller försurande ochhälsoskadliga ämnen än vad vägtrafiken har.Det finns anledning att försöka ta ett helhetsgreppoch få balans. Men målsättningen att de tungatransporterna i så stor utsträckning som möjligtskall gå på järnväg tror jag att och jagär helt överens om.AjourneringPå förslag av andre vice talmannen beslötkammaren att ajournera förhandlingarnatill då den muntliga frågestunden skullebörja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.30.4 § Muntliga frågor till regeringenAnf. 28 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Jag ber att få hälsa statsminister ,statsrådet , statsrådet ,statsrådet ochkommunikationsminister välkomna tillkammaren för att svara på frågor från ledamöterna.Uppgiftsskyldighet vid aktieförsäljningAnf. 29 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsministern.Vi kan läsa i tidningarna att ingen vet hur mycketspekulanterna på Stockholmsbörsen tjänade ,med avseende på den svenska aktiebeskattningen.Ingen vet hur mycket skatt som skall betalas tillstaten. Ingen har heller den blekaste aning om hurmycket staten går miste om.Enligt uppgift har gjort en formellframställan till regeringen om detta meduppgiftsskyldighet och regeringen har sagt nej.Jag undrar vad statsministern tänker göra åt dettaatt staten kanske förlorar miljoner eller miljarderkronor på att vi inte får in den skatt på aktier somvi skall ha.Anf. 30 Statsminister ():Herr talman! Jag måste medge att jag inte har lästdagens eller vilken tidning det nu gällde.Jag är därför inte riktigt på det klara med exaktvilket problem som är ute efter.Skatt skall betalas i enlighet med de av riksdagenfastställda skattelagarna. Vi har ett ganskaomfattande uppbördssystem för att säkerställa attså verkligen sker. Som känner tillhar regeringen också tillsatt speciella resurser föratt förstärka verksamheten med skatteuppbördenoch för att se till att vi inte går miste om några av deskatteintäkter som har fattat beslut om.Anf. 31 ():Herr talman! har till regeringenframställt att man har behov av en mer omfattandeuppgiftsskyldighet, dvs. av att få fram de riktigarapporterna från aktiebörsen. Då borde det välligga i regeringens intresse att se till att så ocksåsker?Anf. 32 Statsminister ():Herr talman! Jag är fortfarande inte riktigt klaröver exakt vilken del av den omfattandeproblematiken som berör.Självfallet skall skattemyndigheterna ha tillgång tillden information som behövs för att kunna indrivade skatter som har fattat beslut om. Detkan alltid finnas värderingsfrågor, som har medintegritet och annat att göra. Det kan jag inte uttalamig om i detta konkreta fall.De uppgifter som erfordras för att man skall kunnagöra underlaget för taxeringen skall självfalletinlämnas till skattemyndigheterna. Detta säger jagsom ett allmänt uttalande utan att i detalj känna tillden artikel som åberopar.StatsskuldenAnf. 33 i (nyd):Herr talman! Jag undrar hur statsministern ser påden budget som regeringen har lagt fram för valåret1994. I den kommer man med nya besparingar påbara 3 miljarder -- detta i ett läge när statsskuldenfullkomligt skenar i väg.Anf. 34 Statsminister ():Herr talman! De besparingar som regeringen harföreslagit under det kalenderår som ligger bakomoss och de månader som ligger framför oss är sombekant betydande. De grundar sig bl.a. på enpolitisk överenskommelse, i form av detsaneringsprogram som antogs av i juniförra året.Vår uppgift har varit att fullfölja dettastatsfinansiella saneringsprogram. Jag är välmedveten om att det finns de som anser att dettainnebär att vi sparar alldeles för mycket i deoffentliga utgifterna. Jag är väl medveten om att detockså finns de som anser att det skulle behövassparas mera.Det är, som sagt, ett av antagetsaneringsprogram -- som hade en relativt breduppbackning i denna kammare, även av DanEriksson i -- som har lett till dennaavvägning mellan olika delar av den statsfinansiellasaneringen just nu.Anf. 35 i (nyd):Herr talman! Skall vi tolka detta som attstatsministern är nöjd med den budget som ärframlagd, att besparingarna räcker och att det intei kompletteringspropositionen behövs ytterligarebesparingar?Anf. 36 Statsminister ():Herr talman! i skallsjälvfallet tolka statsministern som att han är nöjdmed den budget som han har signerat. Det vorerelativt underligt annars.Budgeten utgår som sagt från att vi skall fullföljadet saneringsprogram som bl.a. för här i kammaren . Jag troratt det under resans gång kommer att behövasytterligare besparingsinsatser, men jag avser ickeatt ge förhandsbesked om när förslag kommer i dendelen.ArbetslöshetenAnf. 37 ():Herr talman! Regeringens stora misslyckande ärarbetslösheten. Den är nu största gissel.Över 600 000 människor är arbetslösa i . Vartredje ung människa -- eller200 000 ungdomar -- står utan jobb eller har överhuvud taget inte kommit in på den vanligaarbetsmarknaden.200 000 barn bor i familjer där minst en avföräldrarna är arbetslös. Många människor harblivit sjuka till följd av sin arbetslöshet, och allt flerbarn och ungdomar söker läkarvård på grund avföräldrarnas arbetslöshet.Jag vill fråga statsministern: är interegeringen mer aktiv när det gäller att bekämpaarbetslösheten?Anf. 38 Statsminister ():Herr talman! vet mycket väl tvåsaker. Fast han kommer aldrig att våga erkänna det.Han vet lika väl som alla andra att den svenskaekonomiska krisen grundlades genom de storaekonomisk-politiska misstagen under 1980-talet.Om inte tror mig på den punktenrekommenderar jag honom att läsa OECD:sSverigerapport. Den kom ,och den säger uttryckligen att det var 1980-taletsekonomiska misstag som förde oss in i denna kris.Vem som då var statsminister och vilket parti somdå var ansvarigt för politiken vet han varken skulle tro på eller på migber jag att få erinra om en f.d. finansminister somhette något som började på F och slutade på T ochtillhörde ett parti som började på S. Han sade att vinu går in i arbetslöshetens stålbad. Så blev det.Detta vet förmodligen också.Den regering som jag leder övertog en ekonomi ifritt fall. Arbetslösheten och budgetunderskottetökade dramatiskt. Det fanns ingenting som intetydde på en ekonomisk storm under hösten 1990och . Vår uppgift har varit att steg försteg vända den närmast katastrofala utvecklingenoch återskapa förutsättningarna för tillväxt,företagande och sysselsättning. !Detta håller nu på att lyckas.Om vi bara lyckas förhindra att de som gjordemisstagen återvänder tillregeringsmakten kommer att sehur sysselsättningen, tillväxten och företagandetökar . Det blir inte enkelt, menvi är på väg att ta oss ur den allvarliga situation somSverige försattes i som en följd av de misstag somThage socialdemokrater gjorde.Anf. 39 ():Herr talman! Jag vill faktiskt påminnastatsministern om att arbetslösheten i i dagligger på ofattbara . Det gjorde den inte närSverige hade en socialdemokratisk regering.Jag vill inte förneka att regeringen har vidtagit vissaåtgärder, men det hade varit bättre i i dagom vi hade haft en regering som från första stundhade vidtagit åtgärder för att bekämpaarbetslösheten i stället för en regering som harbehövt ''släpas fram'' till varje åtgärd.Jag har några följdfrågor till statsministern: inte regeringen arbetslösheten på allvar?Jag vill också ställa en mer personlig fråga tillstatsministern: är statsministern alltid såoberörd, så oengagerad, när han talar omarbetslösheten? Märker inte statsministern attarbetslösheten håller på att klyva landet i två delar:en del med människor som har arbete och en delmed människor som är utslagna i arbetslöshet?Anf. 40 Statsminister ():Herr talman! Det hade varit mycket bättre för dettaland om vi hade haft en annan regering med enannan politik, framför allt . Det var1980-talets alla misstag som bäddade för krisen.Det var en kasinoekonomi och man bäddade förden offentliga krisen. Kostnadskrisen ledde till denstora industrikrisen som började och fortsatte1989 och 1990.Vi har steg för steg vidtagit åtgärder för att spara ide offentliga finanserna och för att återupprättaförutsättningarna för företagande. Var och en avdessa åtgärder har vi vidtagit i strid med bl.a. detparti som var ansvarigt för 1980-taletsmisslyckanden. Anledningen till att vi har gjortdetta är just vårt engagemang för att skallåterupprättas. Vi accepterar inte att halkarefter år . Vi accepterar inte att vi släntrar ini en industrikris som leder till en ekonomisk krisoch en finanskris som drabbar var och en. Är detnågon regering som har vägletts av engagemang föratt återupprätta tillväxt, företagande ochsysselsättning så är det denna. Hade litet av dettaengagemang för långsiktig tillväxt, sysselsättningoch företagande funnits i tidigare regeringar såhade det varit bättre för Sverige.Regeringens kontakter med samernaAnf. 41 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga tillstatsministern. fattaderegeringen ett omtvistat beslut om privatiseringenav . tillskrevSamernas riksförbund regeringen omkonsekvenserna av denna privatisering. Den 10januari hänvisade statsrådsberedningensamebyarna att kontakta Per , ansvariginom regeringen för samefrågor, ochnäringsminister hänvisade till som i sin turhänvisade till sin statssekreterare.Statssekreteraren hänvisade till jordbruksministerKarl . Samerna har i en förnyadskrivelse till statsministern den 10 februaribetecknat situationen som Kafkamässig.Delar statsministern samernas uppfattning? Vilkaåtgärder avser statsministern att vidta medanledning av att ärendet är brådskande?Anf. 42 Statsminister ():Herr talman! Jag är väl medveten om problemet.Det har förekommit ett sammanträde mellanföreträdare för och församerna där man har diskuterat de olika synsättsom kan finnas i vissa delar. Jag tror inte att det ärnågot större problem i sak.Men på en viss punkt föreligger litet delademeningar. Vi tror inte att den mening, som jag villminnas att gav uttryck för ärnågot större bekymmer. Det besked som kan få har man också fått. Beskedetkan inte ändras genom att man har flerasammanträden. Regeringens politik är nämligenvad regeringens politik är.Anf. 43 ():Herr talman! Samerna hävdar att de inte har fåttnågot svar från statsrådsberedningen. Manhänvisar till än det ena statsrådet än den andrastatssekreteraren. Eftersom regeringen avser attlägga fram ett förslag i frågan bordeman rimligen ta en kontakt. I annat fall riskerarman att hamna i en avtalsmässig process medsamerna.Herr talman! Jag tycker inte alls att frågan harbehandlats seriöst. Statsministern borde ta sinastatsråd i örat och säga att man måste sätta sig neroch tala med samerna. Statsministern borde kunnage ett ärligt besked om detta.Anf. 44 Statsminister ():Herr talman! Det är just det som regeringen hargjort. Man har suttit ned och talats vid. Dettakanske inte leder till att man blir helt nöjd medresultatet. Så blir det ofta vid uppvaktningar avolika slag. Olika intressen framförs, men man blirkanske inte alltid automatiskt överens till hundraprocent.Regeringens politik är regeringens politik. Dethjälper inte om man diskuterar med än den ena änden andra. Regeringens politik är i alla fallregeringens politik. Man säger att man inte har fåttnågot besked från statsrådsberedningen.Statsrådsberedningen är inte annorlunda änNäringsdepartementet, Jordbruksdepartementeteller . Det är Sverigesregering som ger besked om regeringspolitik. Det beskedet har getts vid ett sammanträdepå Näringsdepartementet.BosnienAnf. 45 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsministern.Republiken har uppnåttfolkrättsligt erkännande även av , ochlandet har invalts i . I det krigsom pågår försöker de s.k. Bosnienmedlarna att tvinga regeringen i attacceptera en delning. Det innebär en fredsplan sombelönar militär aggression och legitimerar attgränser i ändras med våld. Jag skulle viljaveta på vilken folkrättslig grund som den svenskaregeringen har uttalat sitt stöd till dessa planer frånOwen-Stoltenberg.Anf. 46 Statsminister ():Herr talman! och jag hartillsammans en del förflutet i denna fråga. Vi harmåhända litet skilda värderingar på en punkt.Owen-Stoltenbergs fredsplan är fortfarande aktuelldelvis. Det som pågår hänför sig dockinte främst till denna plan. Det är fråga om ettsamordnat agerande av amerikaner, ryssar,engelsmän och fransmän för att utnyttja denmöjlighet som finns att nå enfredsöverenskommelse. Detta är oerhört viktigt.Jag tror inte att det föreligger delade meningar påden punkten.Man har dock inte diskuterat att ändra de erkändagränserna, dvs. de yttergränser som gäller förrepubliken . Det somdiskuteras -- och som på godagrunder har synpunkter på -- är att man skulleacceptera att göra en uppdelning i tre delar avdenna republik. Det är fortfarande samma republikom än med en helt annan utformning eller internstruktur än vad vi alla diskuterade för några årsedan.Anf. 47 ():Herr talman! Som statsministern säkert känner tillhar den senast tidigare i veckantill säkerhetsrådet uttalat sitt stöd för Owen-Stoltenbergs arbete och plan. Som statsministernsäkert också känner till beror den uppkomnasituationen på att man från visst serbiskt ochkroatiskt håll, med understöd i ochBelgrad, har startat en aggression mot dennafolkrättsligt erkända stat. Det finns mängder avbåde serber och kroater i Bosnien som inte stårbakom aggressionen.Min fråga kvarstår naturligtvis: Vad har man förfolkrättslig grund för att stödja ett arbete sominnebär en uppdelning på de villkor somaggressorerna har skapat?Anf. 48 Statsminister ():Herr talman! Jag accepterar inte att detta skullevara en uppdelning på de villkor som aggressorernahar skapat. Vad som inträffar är att man sätterpress på samtliga tre parter i konflikten i . Icke desto mindre ligger nu enbetydande press på serberna. Den pressen liggerinte bara på de bosniska serberna utan även på detstora som kallas Restjugoslavien i form avekonomiska sanktioner. Ingen kan påstå annat änatt det internationella samfundet har lagt enutomordenligt hård press på parterna för att manskall upphöra med aggressionen, gå tillbaka ochacceptera att inom ramen för Bosnien-Hercegovinaskall kroater, serber och muslimer kunna bo ifredlig samlevnad.För att fred skall kunna etableras -- detta är fakta --krävs en överenskommelse. Samtliga tre partermåste göra eftergifter. Det gäller således även debosniska muslimerna, där det finns de som i dettaläge tror att en eskalering av kriget, storabombningar och stora militära internationellainterventioner skulle kunna vrida utvecklingen rätt.Jag tror att det är ett fundamentalt misstag.Jag tror att det är oerhört viktigt att nu gripa denchans till fred som möjligen finns -- ingen kan varasäker. Oavsett vad vi tycker om den fred sommöjligen, möjligen kan komma är den faktiskt attföredra framför en fortsättning av krig, lidande ochelände av den art som vi har sett under de senasteåren.Biståndet till SydafrikaAnf. 49 ():Herr talman! Jag vill vända mig till biståndsministerAlf . Min fråga gäller det stundande valeti . Vi vet att utrikesministern förnärvarande befinner sig i . harunder gett stöd till ANC och andrademokratiska krafter. Det stödet upphörde i ochmed januari månads utgång. Vi vet att bara en delav pengarna till ANC har överförts till olika projektför att stödja demokrati och utveckling i Sydafrika.Jag vill för det första fråga om biståndsministernsjälv har för avsikt att eftervalet -- som alla förväntar sig att ANC kommer attvinna -- besöka för att på plats se de, imina ögon, mycket goda svenska biståndsprojektenoch de insatser där svenska biståndspengar finnsmed.För det andra undrar jag om vid dethär besöket är villig att beakta en eventuellomprövning för att ytterligare biståndspengar skallkunna ges så att man kan göra en massiv insats föratt bidra till uppbyggnaden av vad gällersåväl utveckling som demokrati.Anf. 50 Statsrådet ():Herr talman! Först vill jag säga till den tingens ordning som bestämdes när detgäller relationerna till ANC om biståndsperiodenslängd och när biståndet skulle avbrytas ochredovisas kunde vi komma fram till i störstasamförstånd med ANC-ledningen. De tyckte attbesluten var bra.Regeringen har beslutat om valobservatörer,och jag tänkte faktiskt vara en av dem på självavaldagen.När det gäller frågan om fortsatt bistånd tillSydafrika har varken regeringen eller vi på UDnågonsin tänkt att den satsningen skulle upphöra.Den skall naturligtvis få karaktären av att vara ettförsonande inslag och kanaliseras genom nyakanaler.IndonesienAnf. 51 HANS ():Herr talman! Jag vill också ställa en fråga tillbiståndsministern. Det gäller en händelse som ägderum . Tre ledande företrädareför den fria fackföreningsrörelsen i Indonesienarresterades i anledning av en generalstrejk somutlystes då.I strid med vägrar denindonesiska regeringen att erkänna den friafackföreningsrörelsen.Med hänsyn till att vi haft åtskilliga diskussioner omIndonesien, och med hänsyn till att jag har ansettatt regeringen har en för ljus bild av ochÖsttimor vill jag fråga: Vilka åtgärder är regeringennu beredd att vidta med anledning av den häralarmerande nyheten om arresteringarna avfackliga företrädare och vägran att erkänna en frifackförening i ?Anf. 52 Statsrådet ():Herr talman! och jag har, somsagt, åtskilliga gånger resonerat om MR-situationen världen över, inte minst i Indonesien.Vi är överens om att det finns åtskilligt övrigt attönska.Jag kan försäkra och övriganärvarande i kammaren att dessa diskussioner försständigt.Däremot skall jag tillstå att jag inte har tagit uppfallet från om tre ledandeföreträdare för fackföreningsrörelsen. Jag lovarsjälvfallet att undersöka och informera mig om dethär fallet och se på vad sätt det kan föras in i deständigt återkommande resonemangen, inte minstmed , om MR-situationen.Anf. 53 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Många ledamöter har begärt ordet för att framställafrågor. Därför kommer jag inte att ge tillstånd tillkompletterande frågor, utan det blir ett anförandeper ledamot.Bristen på sovvagnarAnf. 54 ():Herr talman!