prot · GI0942 · 1994-12-14 00:00:00 — Det har ju allahaft. Men detta var en ny situation som inträdde.Dock trodde vi, liksom jordbruk ochlivsmedelsindustri, att alla politiker och partier skullekunna förena sig inför medlemskapet i EU, när dettaväl var ett faktum, kring det som är det bästa förSverige och för denna näringsgren, inte minst förlandsbygden och därmed också för konsumenterna.Nu håller dock den nya, socialdemokratiskaregeringen på att urholka innehållet i avtalet ochdärmed de möjligheter som avtalet skulle ge. Dengamla socialdemokratiska politikens utformning, nu iny tappning, hotar att utvecklas till ett dråpslag, inteminst mot möjligheter.Många arbeten hotas på kort men ännu mera pålång sikt, om vi inte lyckas skapa ett konstruktivt ochframåtsyftande agerande inom jordbrukspolitiken.Regeringen måste inse sina misstag.Möjligheterna till utökad produktion och nya jobbsamt en ny framtidstro håller ju på att äventyrasgenom den politik som lanseras. Jag skall bara somexempel nämna arealersättningarna, LFA-stödet ochmiljöstödet, där regeringen inte är beredd att utnyttjadet vi har förhandlat oss till. Det är djupt beklagligt,för det hade av allt att döma varit en mycket god affärockså när det gäller statens ekonomi, om man ärberedd att se till helheten.Jag kan nämna att handelsgödsel- ochväxtskyddsmedelsavgifterna ökar, vilket försämrarkonkurrenskraften för jordbruket. Avgifterna är intemotiverade från miljöskyddssynpunkt, utan de är enren skatt och en ren belastning när det gällerkonkurrensen med omvärlden. Nya pålagor haraviserats, såsom lagerskatt på socker, nya tungafastighetsskatter och drivmedelsskatter.Jag kan också nämna prisorterna. Fullständigtonödigt har uppenbarligen den socialdemokratiskaregeringen vänt sig till EU och begärt att man baraskall ha fyra prisorter när det gäller att köpa uppspannmål för export. Man var i EU beredd attacceptera de prisorter som den borgerliga regeringengick in för, nämligen 33 prisorter. , fullständigt ionödan, sänker Socialdemokraterna enligt uppgiftambitionen här. Det innebär i praktiken att de enskildabönderna får betala högre kostnader för frakter till defå prisorter som blir kvar. Detta har, som sagt, ingensom helst ekonomisk betydelse för statskassan. Mendet har betydelse för de enskilda bönderna, som fårsämre betalt för sin spannmål. Indirekt drabbar detgivetvis också skatteunderlaget och därmed ocksåstaten och kommunerna.Man talar om vedskatt, medskatt och ökadearbetsgivaravgifter. Men om man slog samman alla deaviserade åtgärderna med de åtgärder som redan ärunder beslut, skulle det vid en jämförelse mellan ensydsvensk bonde och de danska bröderna visa sig attden sydsvenske bonden har en konkurrenskraft somper hektar är sämre ändanskarnas. Det var ju inte meningen att vi skulledriva jordbrukspolitiken på ett sätt som undergrävermöjligheten till konkurrens.Det är alltså också en skattechock som hotarjordbruket och landsbygden. Inser inte nisocialdemokrater att det förslag som ligger påriksdagens bord tillsammans med det aviserade hållerpå att slå ut många producenter och äventyrar demöjligheter som kan ge? Varför vill ni intei handling visa vad statsminister talom samarbetets regering i regeringsförklaringen ärvärt? Ni har fortfarande chansen när vi skall rösta.Jag vill gå över litet grand på reservationerna. Ireservation nr 10 tas frågorna kringlivsmedelspolitiken upp. Det slås också fast attSverige som medlem i EU skall arbeta för enförenkling och avreglering av den gemensammajordbrukspolitiken. Det är ett arbete . För att nåframgång i det arbetet bör givetvis iingångsskedet utnyttja de möjligheter som efterförhandlingarna öppnas genom avtalet.Då det gäller reservation nr 11 om arealbidrag villjag slå fast att dessa s.k. bidrag utgör ersättning försänkta spannmåls- och produktpriser och därför börbenämnas arealersättningar. Det är vad det iverkligheten är frågan om.Vidare borde det därför vara självklart att dessadärför beräknas i relation till spannmålsavkastningen irespektive skördeområde och att skördeområden medavkastning inom ett visst intervall bör tillhöra en ochsamma klass med en gemensam ersättningsnivå. Detskulle då bli elva klasser med en skillnad på 200 krmellan klasserna, precis som den borgerligaregeringen har föreslagit i propositionen.Den utjämning över hela landet med endast treområden som föreslås i betänkandet avsocialdemokrater och vänsterpartister slår orättvistoch bidrar till en kapitalisering av de sämre jordarna ilandet, vilka skulle få en prisbild som inte motsvararavkastningsvärdet.Det kan vara synnerligen farligt , inte minstnär EU börjar sin avreglering. Vad händer då iNorrland och i de områden som har sämre jordar, vidalltför höga värden? Norrländska arrendatorer medstor djurhållning kan t.ex. få mycket svårt att klara sittarealunderlag om markägarna vill ha tillbaka markenoch odla spannmål, som egentligen inte är lämpligt ide områdena. Jag vill också fråga desocialdemokratiska företrädarna här och inteminst jordbruksministern: nivå kommerarealersättningarna att hamna på?I reservation nr 13 tas frågan upp omkompensation till stärkelseindustrin för de förlusterman gör på grund av att man övergångsvis drabbas aven konkurrenssnedvridning. Förlusterna för inneliggande lager borde elimineras ienlighet med propositionens förslag.Då det gäller reservation nr 14 föreslår vi enrestitution av de avgifter som betalats in för befintligtlager av spannmål och fettvaror per den 1 januari1995. Vi anser det vara möjligt att därigenom undvikade marknadsstörningar som annars uppkommer vidspekulation inför EU-medlemskapet. Vi delar alltsåpropositionens uppfattning, då den svenskaförmalningsavgiften och fettvaruavgiften nu upphör ioch med medlemskapet, och vi beklagar attmajoriteten inte ställer upp för detta.I reservation nr 15 tas frågan ommjölkprodukterna upp. Vi fullföljer därpropositionens inriktning. Det innebär attmjölkregleringen bör tillämpas så att den medverkartill en nödvändig företagsutveckling som möjliggör enkonkurrenskraftig jordbruksnäring. Den skall skapaförutsättningar för en optimal användning av tilldeladlandskvot och ge möjligheter för statsmakten att sålänge det är nödvändigt styra utvecklingen i denutsträckning som är nödvändig för att uppnå desamhälleliga målsättningarna på området.Vi har alltså en begränsad kvot, och vi måste dåacceptera de kortsiktiga problemen därvidlag. Så långtmöjligt måste vi också minimera den administrativahandläggningen. Vi anser att de bedömningar somgörs i propositionen är ägnade att i stort sett tillgodosede nämnda kriterierna. Den grundläggande principenför fördelning av landskvoten bör vara attleveranskvoten för varje produktionsplats skallmotsvara levererad mängd mjölk under något av åren1991, 1992 och 1993 med en reduktion på 3 %.Vi moderater står alltså bakom den borgerligapropositionens förslag även när det gäller fri handelmed mjölkkvoterna. Utskottets majoritet gickemellertid emot propositionens förslag. Dockförutsätter jag att då startproblemen medkvotfördelningen övervunnits, för det är vad det ärfråga om, skall utvecklingen komma att gå i denriktning som är rimlig mot en fri prisbildning vadgäller mjölkkvoterna.Herr talman! Jag yrkar bifall till de reservationerdär det finns moderata namn bland undertecknarnaoch i övrigt utskottets hemställan. Vidare yrkar jagavslag på övriga reservationer.(forts. )Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av tredje vice talmannen medgavkammaren att de ärenden som hann debatteras färdigtunder dagens sammanträde samt de ärenden somdebatterades fick avgörasvid morgondagens arbetsplenum. 6 § (forts.) medlemskap i (forts. UU5, KU17, KU22 och FiU5)Anf. 101 ():Herr talman! Jag vill först yrka bifall tillreservationerna 10, 11, 13, 14 och 15 iutrikesutskottets betänkande nr 5 och i övrigt bifall tillden del som berör miljö- och jordbruksmomentensamt avslag på övriga reservationer.Herr talman! Jag skall börja med att titta litetnärmare på vad egentligen har ståttoch sagt här tidigare i debatten om miljöfrågorna. Vihar ju talats vid och jag om dessafrågor från tid till annan inför folkomröstningen. Jagkan hålla med att man till slut blirlitet trött, inte på debatten men på talman! har inte förstått attEU har förändrats tillkomst. EU är enorganisation som förmår att med kraft hanteramiljöfrågor. Det är inte optimalt. Det finns mycket attgöra, mycket att lägga till i arbetet och mycket attgöra bättre. Men är en organisation som har byggtett system som förmår att ta tag i miljöfrågorna medden nödvändiga strängheten.Miljöfrågorna måste ha en sträng gemensaminternationell hantering om man skall klara av dem.Detta har - jag höll på att säga naturligtvis - BirgerSchlaug missat. Han beskyller länder i EU för att intevilja hantera miljöfrågorna. Sanningen är att man intekan säga att , eller somländer skulle vara sämre än i miljöarbetet.Det är skillnad i prioriteringen men inte skillnad iambitionerna.Den fråga som ville tala särskiltom var kärnkraftsfrågan. Jag hör till dem som gärnapratar kärnkraft, även med . Men hangör inte sanna och korrekta jämförelser.När nu kommer med i EU kommerSverige att vara kärnkraftshöken i EU. Så är det. Vikommer möjligen vid sidan av att vara detland som per capita har mest kärnkraft. Det är barasex av EU:s nuvarande tolv länder som över huvudtaget har kärnkraft.Ett land som har haft en folkomröstning,och till skillnad från i så följer man sinafolkomröstningar. Man har alltså avvecklatkärnkraften i . Det är någonting som inte oftaframskymtar i det som var nej-sidans materialoch resonemang.Danmark har i realiteten förbjudit kärnkraft. Ettland som ställer stränga ansvarskrav påkärnkraften. säger: Vi kommer i Frankrikealdrig att tillåta förvaring av utbränt kärnbränsle frånandra länder.Nu försöker göra troligt att dessaländer på något sätt skulle medverka till att görakärnkraften i till något bestående. Detta skulleligga i grunden för att skulle behöva drivakrav gentemot Euroatom och annat kärnkraftsarbete iEuropa.Jag tycker att vi skall driva krav när det gällerkärnkraftsarbetet även i Euroatom.Men låt oss ta ettexempel. Euratom har till uppgift att driva påanvändningen av kärnkraft i medlemsländerna. De harinte lyckats med hälften av medlemsländerna. Dekommer aldrig att skaffa sig kärnkraft, och de som harkärnkraft avvecklar. Man kan väl litet försiktigt sägaatt Euratom inte är något direkt levande framgångsriktorgan att vara rädd för i EU.Birger pekar på att vi skulle tvingas attbromsa vårt arbete i EU. Det kommer inte att bli så.Av egen erfarenhet kan jag nämna att mycket avidégivningen till det kretsloppsarbete vi i Centernbedrivit i det politiska arbetet under de gångna årenkommer inte minst från . Där har mankommit långt när det gäller delar av det arbetet.Gentekniken är en viktig miljöfråga. Där liggerEU och många EU-länder fortfarande före Sverige.Detta vet , men han talar inte gärna omdet.Det kanske märkligaste med är att han hänvisar till , ErikaBjerström, Worldwatch och självklart till det gäller att bedöma det svenska miljöarbetet.Om han trodde litet mer på sig själv skulle han kanskegöra en egen bedömning och inte bara hänvisa tillandra. Han kanske skulle kunna göra en bedömningav vad han tror om det svenska arbetet i EU. Kommerhan att medverka till att det svenska arbetet i EUkommer att vara kraftfullt på miljöområdet?Herr talman! Låt mig säga några ord omekonomin i folkomröstningen. Jag tillhör ju dem somgillar folkomröstningar. Jag tycker att det är bra medfolkomröstningar. Jag tycker gott man kan redovisavar man har fått pengar ifrån. Jag medverkade själv ien organisation som heter Nätverk för Europatillsammans med och andra. Vi haderepresentanter med från alla partier, allamiljöorganisationer och många fackligaorganisationer. Jag är beredd att ställa upp medbokföring och redovisning av inkomstkällor omBirger kan göra något liknande med deorganisationer han representerar.Jag tycker att den tid har kommit då vi, som WidarAndersson säger, kan lämna de litet nattståndnaargumenten bakom oss och se vilka möjligheter,förutsättningar och engagemang vi har i vårt fortsattaarbete i EU.Det leder naturligtvis över till en annan vital delav EU-arbetet vid sidan av miljön, nämligenjordbruket. Jag skall på en gång säga att jag tillhördem som tycker att en balanserad, sund ochfungerande marknadsekonomi har många fördelar. sund marknadsekonomi sker prisbildningen medutgångspunkt från utbud och efterfrågan på ett suntsätt. Men det fungerar inte på alla värden. Detfungerar t.ex. inte på alla värden på miljöområdet. Detfungerar inte på de värden vi vill värna i ett svensktlandskap.Detta har man insett även i andra länder. Det ärdärför EU också har, vid sidan av en del stödformersom vi kan diskutera - det skall jag gärna medverkatill - insett värdet av att ge stöd till en delverksamheter på jordbrukets och landsbygdensområde. Vi delar den inställningen. Där har vi lyckatsfå en del i det europeiska utrymmet i EU.Nu ser vi att den socialdemokratiska regeringensignalerar, och även skrider till verket med, att avståifrån de förhandlingsresultat vi har åstadkommit. Manavstår ifrån att skydda de svenska miljö-, landskaps-och existensvärdena i det svenska landskapet och detsvenska jordbruket. Man avstår ifrån det av någonkortsiktigt snöd budgetteknisk bedömning.Herr talman! Vi hör ju ändå hit upp till Stockholmhur de skrattar i åt att man kan bete sig på dethär sättet. Man åstadkommer ett bra avtal och avstårsedan från att utnyttja det. Det är i det läget somsocialdemokraterna och också den härifrån gångneJohan i befinner sig. Jagtyckte att jag tidigare hörde iMiljöpartiet föra ett liknande resonemang. skall desom, för att citera , skrikit högst ståför notan. Det är ett lustigt resonemang.Det skulle innebära att de som engagerat sig mest ien folkomröstning, varit tydligast och tagit ansvar föratt driva en rejäl debatt sedan skall stå för kostnadernaav resultatet. Man skulle kunna flytta över det till entidigare folkomröstning som vi haft, nämligen den omkärnkraften. Där utgår jag ifrån att ochJohan var på samma sida som jag.Låt oss göra det tankeexperimentet att vi som villeavveckla kärnkraften skulle ha vunnit på den tiden.Tänk om det hade inneburit några restriktioner ielanvändningen - jag skall skynda mig att säga att jaginte tror det. Men om det hade gjort det, skulle dessarestriktioner då enbart riktats mot oss som stod på densida som ville avveckla kärnkraften. Det är ju ettabsurt resonemang. Det svenska medlemskapet i EUär ju ett gemensamt svenskt engagemang.Nu präglas det material som socialdemokraterna,regeringen och utskottsmajoriteten har redovisat av attavstå från att utnyttja förhandlingsresultatet. Man villavstå från det på ett brutalt sätt. Det drabbar grupper ijordbruket på ett systematiskt sätt, kan man nästansäga.Låt oss ta mjölkbönderna som exempel. Omutskottsmajoriteten blir gällande får de en fullständigtorättvis tilldelning av det som kallas mjölkkvoter.Samtidigt drabbas de som engagerat sig isjukdomsbekämpning, miljöåtgärder och liknandehårdast genom det system socialdemokraterna nu villinföra.Med andra handen är regeringen på väg att plockabort det nödvändiga stödet till avbytartjänsterna ijordbruket. Detta drabbar på flera sätt samma grupper.Man vill uppenbarligen att dessa grupper skall betala.Det är en orimlig situation.Herr talman! Det finns några saker iutskottsbetänkandet som visar att vi lyckats uppnå endel goda resultat. Det finns ett uttalande om en fortsattsockerproduktion på , för att ta ett exempel.Det är ett bra resultat. Jag skulle vilja frågajordbruksministern om hon instämmer i uttalandet omsockerproduktionen fullt ut och om också är bereddatt aktivt medverka till att just produktionen, dvs.sockerbruket som utskottet inte uttalar sig om, blirkvar på . Jag tror att vårt uttalande härkommer att kräva ett ansvar och ett fortsattengagemang i den frågan. Om jordbruksministerndelar den uppfattningen tror jag att än mer är vunnet.Herr talman! Jag skulle vilja ställa en annan frågatill jordbruksministern. har vi fått ett materialdelat i två betänkanden och debatt i . Låtmig sammanfatta frågeställningen tilljordbruksministern. Är jordbruksministern beredd attfullt ut utnyttja avtalet? Det är den enkla frågan. Villjordbruksministern fullt ut utnyttja det avtal somSverige har uppnått med EU nu vid förhandlingarnaom vårt medlemskap? Många befarar att den fråganhar ett negativt svar. Jag tror att många skulle blimycket tryggare i den fortsatta verksamheten om dekunde få klarhet redan i dag.Den tredje frågan jag skulle vilja ställa riktar signärmast till , herr talman. Vänsterpartietstyr icke jordbrukspolitiken, men har uppenbarligenett avgörande inflytande på det socialdemokratiskabeteendet. Min fråga till representantblir närmast: Det framgår inte hur man har tänkt sigatt utnyttja avtalet. Har några siffror attge oss ? Talarstolen blir ju snart Vänsterpartiets.Ge oss svaret på det som många undrar över! Vadligger det för substans bakom de dunkla skrivningarsom man har ägnat sig åt tillsammans medSocialdemokraterna?Herr talman! Jag skall sluta med att säga att det äruppenbart att det inte bara är i somjordbruksministern åker vilse utan också på vägen dit.Hon förmår inte att på vägnar ta tillvararesultatet av det framförhandlade avtalet. Jag har svårtatt förstå skälen till det. Kan inte omsorgen ommiljön, om de människor som kommer att drabbasav ett korstryck genom pålagor från socialdemokratinoch omsorgen om en levande och offensivjordbruksverksamhet i få jordbruksministernatt, om inte tänka om så i alla fall, ge litet konkretion,litet fasthet, åt de fortsatt dunkla uttalandena frånsocialdemokratins sida när det gäller det fortsattaarbetet på miljö- och jordbruksområdet i EU?Anf. 102 () replik:Herr talman! Jag tackar för att hansvarade på mina frågor och kommenterade mittinlägg. Jag uppfattade dessutom att det finns skäl atttacka för hans syn på vikten av attredovisa hur mycket pengar ja-sidan har haft införfolkomröstningen. Jag tar för givet att ställer sig bakom ett krav på enkommission som granskar detta. Vi kanske t.o.m. kanfå en majoritet för det i riksdag, vilket kanvara bra inför en eventuell ny folkomröstning. Jag troratt både och jag vill ha en nyfolkomröstning efter regeringsförhandlingarna 1997inom EU.Lennart tycker att det är konstigt att jagkritiserar EU ur ett miljöperspektiv och att jag baralutar mig mot miljörörelsen - ,, , ,och andra - och inte kommer mednågot eget. Men det kan vara ganska bra ibland attluta sig mot ideella organisationer som står förmiljörörelsens idéer. Det kan ibland vara bättre attluta sig mot dem än mot och . Dettrodde jag att också tyckte. Dessutomär det ingen slump att en ganska enig miljörörelse harvarit negativ till ett svenskt medlemskap i finns vissa regler inom EU som är bra förmiljön. riksdag har t.ex. äntligen tvingatsanta miljökvalitetsnormer. Det är jättebra. Detförsökte vi få igenom när vi satt här förra gången,men det lyckades inte.Totalt sett finns det alltför mycket inom som dämpar miljöutvecklingen. Det finnsen miljögaranti, som det kallas, som inte är någonmiljögaranti utan en prövningsrätt. Att man inte harhaft den generella rätten att gå före och ställa hårdarekrav på olika produkter är ett stort problem. Att maninför maximikrav på återvinning av förpackningar ärett uppenbart problem. Det är ett uppenbart problematt man tvingas ta steg tillbaka.Jag skulle vilja fråga om hantycker att det är rimligt att man skall ha en generellrätt att gå före och varför han i så fall inte ansluter sigtill reservation nr 9.Så till kärnkraften. säger attEuratom är en tandlös organisation. Det är det, ochdärför bör den avvecklas. Men problemet är attEuratom har en uppgift som inte är speciellt bra ,när vill ha pengar till att utveckla sinkärnkraft. Euratom har till uppgift att förmedla lån tillnya kärnkraftverk. Här finns risken att kärnkraftenbyggs ut i med hjälp av lån som förmedlasvia Euratom.Anf. 103 () replik:Herr talman! Jag har inget emot att man hänvisartill olika organisationer på miljöområdet. Det är ettsätt att försöka bygga under sin trovärdighet. Men detnyttar inte mycket till när de som sitter här ikammaren och andra som lyssnar på debatten inte kanvara säkra på om det som sägs om dessaorganisationer och deras uttalanden är riktigt. Det var englidning där. Det verkar som omNaturskyddsföreningen skulle stå bakom ett nej tillEU. Det är inte på det sättet. Naturskyddsföreningenhar inte uttalat sig så. Ett resonemang som har förtstidigare om vad World Watch har sagt om svenskmiljöpolitik är helt enkelt inte sant, för att ta någraexempel. Det hänvisas till personer. Det är enprioritering vilka man väljer att tro på. Som många ikammaren är medvetna om finns det även väl anseddaföreträdare för miljörörelsen som har valt att framförallt av miljöskäl rent av säga ja till EU.Det är riktigt att det finns begränsningar i och att det måste förbättras. Det var nog enav de första punkter jag tryckte på i mitt anförande.Men poängen är att vi genom att förbättra regelverketoch göra det starkt skaffar oss möjligheter att hanterade stora miljöproblemen och för den delen ocksåmorgondagens.Jag tycker att det är litet kortsynt att angripaskillnader i prioriteringar mellan länder eller mellanSverige och EU och ta det som grund för att försökadöma ut det dynamiska i . Det är litetdålig fantasi att inte kunna inse att det finns länder iEuropa som är med i EU och som har haft andraförutsättningar än att tidigt bygga upp enoffensiv och stark miljöpolitik. Det är genom att varamed som vi får möjlighet att skapa ett gemensamtarbete med de länderna och, om man så vill, lyfta deländerna i deras konkreta miljöarbete.Det är klart att jag kan hitta skrivningar omEuratom som jag tycker är inte bara dåliga utan direkttokiga. Men om jag jämför Euratom med kraften ochstyrkan hos , FN:s motsvarande organ påatomenergiområdet, framstår Euratom som tandlöst.Nu har vi dessutom lyckats skaffa oss skrivningar sominnebär att uppenbart kan föra enkärnkraftspolitik som jag hoppas ligger i linje medvad och jag anser. Det tycker jag att viskall utnyttja. Vi skall kanske inte hemfalla tillprehistoriska resonemang som hörde hemma förefolkomröstningen.Anf. 104 () replik:Herr talman! Vi från nej-sidan får ofta höra att viinte skall hänvisa till vad ja-sidan sade förefolkomröstningen. Jag tycker att det är värt att göradet ändå. Löften är till för att uppfyllas.Det är bra att nu erkänner att detfinns vissa avgörande problem med Euratom, t.ex. attEuratom har möjlighet att förmedla pengar till nyakärnkraftverk som byggs i . Där finns ettskäl. Jag tycker att det är ett gemensamt intresse hosLennart och mig att helt enkelt försöka stoppadetta avtal.Mitt inlägg gick ut på att angripa de nästan lyriskaskrivningar som finns i betänkandet när det gäller EUoch miljön. Jag finner inte något underlag för så passlyriska formuleringar. pratar omdynamiska regelverk. Men sådana måste naturligtvisinnebära att man inte lägger tak på utvecklingen.Problemet är att man med ,som uttrycker det, lägger tak på förvissa länder. De får inte gå före. blir detförsta landet som drabbas mera rejält.Lennart säger att vi skall se framåt. Dettycker jag också. Det är därför jag blir litet besvikenoch nästan besvärad av att , sommiljöengagerad människa, inte ställer upp på dereservationer som bl.a. står för. OmLennart och hade gjort det, hade detvisat att ni tar miljöfrågan på allvar också i EU-sammanhang. Vi vill flytta fram positionerna.Anf. 105 () replik:Herr talman! Jag blir litet trött på att höra BirgerSchlaugs bedömning av vilka slutsatser mittengagemang skulle leda till. Jag drar gärnaslutsatserna av mitt miljöengagemang själv. Jag drogtidigare helt andra slutsatser än . Det ärdet som återkommer i mina ståndpunkter.