prot · GH0973 · 1994-03-16 00:00:00 — En rad skrivelser harockså inkommit där man protesterar och framhållerbetydelsen av att bidraget får finnas kvar.Statens invandrarverk, som utskottet har hört,anser att den verksamhet som folkhögskolor ochstudieförbund bedriver när det gällerkontakttolkutbildningen är av stort värde.Verksamheten är flexibel och väl fungerande.Tolkar måste finnas. Hur skall vi annars få till stånden väl fungerande och rättssäkerflyktingmottagning med en jämlik situation förflyktingar och invandrare i deras förhållande tillmyndigheter och samhället i övrigt?Jag yrkar därför bifall till reservation nr 5.Anf. 168 ():Herr talman! Även den här debatten omfolkbildningen torde vara denna mandatperiodssista, precis som debatten i ärendet om idrotten.När ämnet nästa gång kommer upp här i riksdagenkommer i alla fall inte jag att föra Vänsterpartietstalan. Jag tillåter mig därför att göra en kortsummering av vad som hänt folkbildningen den härriksdagsperioden.På anslagssidan har regeringen minskat detordinarie folkbildningsanslaget med i runda tal enhalv miljard kronor. har kompenseratdetta med ett slags krisanslag, främst för attanordna kurser för arbetslösa.Därmed har visserligen folkbildningen ökat sinverksamhet, mätt i elevveckor, men det har ocksåinneburit ökad administration, ökad osäkerhet,vissa bekymmer med den ordinarie verksamheten,osäkra anställningsförhållanden för många lärareoch dåligt med resurser för pedagogiskt förnyelse-och utvecklingsarbete. Folkbildningens synnerligenangelägna och viktiga uppgift somvuxenutbildningsanordnare när det gäller att gevuxna grundskole- och gymnasiekompetensriskerar att komma i bakgrunden för dentillfälliga -- med frågetecken -- uppgiften att ordnakurser för arbetslösa.Få nya folkhögskolor har kunnat starta trots attflera ansökningar ligger hos Folkbildningsrådet.Under perioden har också beslut omtreårsbudgetering definitivt skjutits i sank.Vänsterpartiet har svårt att se några som helstfördelar med det här sättet att anslå statsbidrag tillfolkbildningen. Det kan knappast ha med detstatsfinansiella läget att göra, för det blir intebilligare för statskassan. Och det blir inte bättre förfolkhögskolorna och studieförbunden.När därför regeringen även för nästa budgetårföreslår nya nedskärningar av det ordinariestatsbidraget och anmäler ibudgetpropositionen att man ämnar återkomma ikompletteringspropositionen med förslag omytterligare statsbidrag -- dvs. krispengar -- är detsvårt att inte se det som uttryck för regeringenstotala okunnighet om och ointresse förfolkbildningens och vuxenutbildningensverksamhet.En jämn nivå i anslagsgivningen ger möjligheter attplanera långsiktigt och sparar resurser. I stället föratt lägga mycket tid och kraft på administration ochhela året arbeta med elev- ochpersonalrekrytering -- för att i sista stund kanske fåinställa kurser på grund av brist på medel -- skullefolkbildningen kunna använda resurserna mycketmer konstruktivt.Herr talman! Jag tycker att det är anmärkningsvärtatt kulturutskottets majoritet godkänner attregeringen utan att tala om några summor avser attåterkomma med pengar ikompletteringspropositionen, alltså bara skjutaupp beslutet, särskilt som man har erfarenhet avinom kulturutskottet, tror jag i alla fall, vilkenosäkerhet och administrativ oreda det skapar försåväl folkhögskolorna som studieförbunden.Vänsterpartiet anser alltså att resurserna /95 måste behandlas och anvisassamlat.Herr talman! Utbildningsministern talar ofta omvårt lands behov av väl utbildade och högtkompetenta människor. Också Vänsterpartietanser att detta är synnerligen viktigt. Men tillskillnad från utbildningsministern anser vi att det ärnödvändigt med höga ambitioner när det gäller attge alla människor möjlighet att skaffa sig en godkunskaps- och utbildningsnivå. Här harfolkbildningen och främst folkhögskolorna enviktig roll.I såväl budgetpropositionen som utskottetsbetänkande konstateras folkbildningens storabetydelse. har talat om det, så jagskall fatta mig ganska kort om den saken. Man talarom ''verksamhet vars syfte är att göra det möjligtför människor att påverka sin livssituation ochskapa engagemang att delta isamhällsutvecklingen'', för att ta ett exempel.Vi tycks vara väl överens om folkbildningensförmåga och viktiga uppgift, men jag tycker attförslaget till budgetförfarande talar mot det bättrevetande som kommer till uttryck såväl ipropositionen som i utbildningsutskottetsbetänkande.Inget tyder på att behovet av utbildningsplatser förprioriterade grupper -- korttidsutbildade,invandrare och handikappade -- kommer attminska. Inte heller tyder något på att antaletarbetslösa skulle minska så drastiskt attkursverksamheten för arbetslösa lätt skulle kunnaskäras ner för nästa budgetår.Herr talman! Samhället garanterar i daggymnasieutbildning åt alla ungdomar under 20 år.Samtidigt saknar ca 800 000 svenskargrundskolekompetens, och betydligt fler saknargymnasiekompetens. För dessa finns ingagarantier.Både ur rättvisesynpunkt och med tanke på såvälnutida som framtida behov av väl utbildademänniskor bör korttidsutbildade vuxna hamöjlighet att skaffa sig grundskole- ochgymnasiekompetens.I flera med jämförbara länder har en störreandel av arbetskraften gymnasieutbildning än i vårtland. Skall vi kunna konkurrera med dessa ,är det viktigt att den allmänna kunskapsnivån höjs.Många människor som varit ute i arbetslivet ettantal år har inte varit i kontakt med studier pålänge. En del bär på negativa erfarenheter frånskoltiden och har ett svagt självförtroende och dåligtilltro till den egna förmågan att tillägna sig studier.Samtidigt gör omstruktureringen av arbetslivet detallt vanligare att man behöver förnya sin utbildningför att kunna byta arbete. Många saknar docktillräcklig allmän kompetens för detta och behöverförst studera på grundskoleeller gymnasienivå.Vinsterna för samhället med en allmän höjning avbaskunskaper och kompetensnivå hos mångamänniskor är uppenbara. En vuxenutbildning kandessutom frigöra dolda resurser hos personer somaldrig tilltrott sig själva någon studieförmåga och fådem att söka sig vidare till yrkesutbildning ellerhögskolestudier.Därför anser att det börinföras en vuxenstudiegaranti för grundutbildning,motsvarande treårigt gymnasium, för allamänniskor. Som ett steg mot en sådanutbildningsgaranti för vuxna som saknargrundskole- eller gymnasiekompetens måsteantalet utbildningsplatser inom folkhögskolan öka.Vänsterpartiet vill inte vara med i något dubbelspelkring folkbildningsanslaget. Vi kan inte se någrapoänger med att först ta beslut som handlar omnedskärningar på 100 miljoner av den ordinarieverksamheten och sedan eventuellt komma tillbakamed s.k. krispengar.Därför föreslår vi i vår motion att statsbidraget tillfolkbildningen utgår med 650 miljoner kronorutöver regeringens förslag. I det anslaget ryms såvälkrispengar för arbetslöshetskurser som resurser förden ordinarie vuxenutbildningsverksamheten.Jag yrkar bifall till motion Kr411, yrkande 3.Innan jag tar upp frågan omkontakttolkutbildningen skulle jag vilja beklaga attjag inte ser här. Om han hade varithär hade jag kunnat hänvisa till s. 7 i betänkandet.Där skriver regeringen och utskottsmajoriteten tänker tillsätta en utredning inom kort.Uppgifterna blir att planera och låta genomföra enkvalitativ utvärdering av folkbildningen.Ni som var med i föregående debatt och hördediskussionen om möjligheterna att tillsätta enparlamentarisk utredning om idrotten kan ha dettai minnet. Jag påpekade då att folkbildningen medregelbundenhet utreds åtminstone vart femte år.Här kommer det slutgiltiga beviset för att så ärfallet. Det går alltså alldeles utmärkt att kvalitativtutvärdera denna verksamhet. Jag tror att det ävengäller idrotten. Jag beklagar att barakommer till kulturutskottet när det gälleridrottsfrågor.Slutligen, herr talman, skulle jag vilja säga ett parord om kontakttolkutbildningen. Vi vet att det harföreslagits att meddelstilldelningen tillkontakttolkutbildningen skall upphöra i ett slag.Konsekvenserna av ett sådant beslut skulle bli att istort sett all grundläggande tolkutbildning iinvandrarspråk skulle utplånas. Undantaget skullevara universitetskurserna, som bedrivs på ettbegränsat antal språk och med ett begränsat antaldeltagare.För är det här helt oacceptabelt. Enutbildning som fungerar bra och som är avovärderlig vikt för enskilda individer kan inteläggas ned. Regeringen föreslår att utbildningenskall läggas ned av statsfinansiella skäl. De summorde gäller är närmast försumbara i sammanhanget.En nedläggning kommer bara att leda till fördyradhandläggning av asylärenden och liknande.Kontaktsvårigheterna mellan flyktingar ochsvenska myndigheter är betydande. Vi anser att detutifrån demokratisk och humanitär synpunkt är avutomordentlig vikt att kommunikationerna mellanmyndigheterna och flyktingar underlättas.Dessutom torde en god kommunikation varaekonomiskt berättigad, eftersom den minimerarmissförstånd, felbedömningar och utdragnautredningsprocesser.Dessutom är det ju så, herr talman, att samhälletsansvar för att ge tolkservice är preciserat i lagar ochförordningar. Även i landet har deflesta invandrare i vissa sammanhang stort behov avtolkservice. Det gäller främst vidmyndighetskontakter, läkarbesök och liknande.Utskottsmajoriteten har som väl är lyssnat på denkritik som kommit bl.a. från . Manhar enats om att bara ''slakta''kontakttolkutbildningen till hälften. Vi anser inteatt det finns skäl ens för en halvering utan menar attverksamheten är viktig och att den skall bibehållasoförändrad. Vi vill anvisa tillkontakttolkutbildning för nästa budgetår.Jag yrkar alltså bifall till motion Kr411, yrkande 4.Anf. 169 ():Värderade talman! Det är lätt att instämma i BeritOscarssons beskrivning avfolkbildningsorganisationerna och avfolkbildningens betydelse för svensk demokrati ochkulturbevarande. Jag anser mig höra till denfolkbildningsgerilla som i citatefter kallade folkbildningensvänner för.Berit kritiserar regeringen för attstatsbidragen till folkbildningen inte har justeratsmed anledning av kostnadsutvecklingen. Underåtskilliga år med socialdemokratiska regeringar harvi sagt på samma sätt: Just folkbildningen har intefått del av den uppräkning efterkostnadsutvecklingen som andrautbildningsorganisationer har fått.Svaret har då varit att det är den ekonomiskasituationen som har gjort att det blivit så. vet att det är det svaret man kan lämnanu också. Jag gläder mig åt att hon visar en vissförståelse för den svåra ekonomiska situationen närhon utnyttjar tiden till att kritisera.Genom extra statsbidrag under detta budgetår harfolkhögskolor och studieförbund kunnat göramycket goda insatser för att lindra arbetslösheten.Vi räknar med att samma insatser kan kommaunder nästa budgetår.Värderade talman! Jag yrkar bifall till hemställan ikulturutskottets betänkande nr 13.Anf. 170 () replik:Herr talman! Visst är enfolkbildningsvän. Även jag tillhör den gerillan. Jagvill ändå påpeka att det inte är några småneddragningar som regeringen har gjort under detre senaste åren.Första året efter det att man infört nyabidragsbestämmelser, årlig justering ochbudgetram började man föreslå enneddragning av det ordinarie anslaget på hela 300miljoner kronor. minns mycketväl den proteststorm som överöste ossriksdagsledamöter när vi skulle justera regeringensförslag.Nu återkommer regeringen med förslag om enneddragning på ytterligare 100 miljoner. Detinnebär en minskning av det ordinarie anslaget med400 miljoner. Dessutom har man vid två tillfällenföreslagit förändrade utbetalningsregler föranslaget. Om hade antagit båda dessaförslag hade det inneburit en neddragning av detordinarie anslaget på ytterligare 50 miljonerkronor. Det är inga småsummor. Det är en drastisknedskärning av de ordinarie medlen.Vi är övertygade om att det behövs folkutbildningi av kris. Den behövs, som , kanske nu mer . Vi har väl aldrigtidigare haft en kris som den vi har för närvarandei ekonomin. Folkbildningen behövs för att aktiveraoch utbilda de människor som drabbas av denekonomiska kris vi befinner oss i. Därför bordeman ha höjt det ordinarie anslaget i stället för attminska det.Jag vill fråga om vi är överensom att det ordinarie anslaget drastiskt har minskatsde senaste tre åren.Anf. 171 ()replik:Värderade talman! Det är inte svårt att varaöverens om det. Drastiska nedskärningar har skettunder då vi egentligen har önskat attfolkbildningens organisationer skulle få mer.Det är lätt att tala om att man vill ha mer pengar tillalla verksamheter som kostar pengar -- i synnerhetom man befinner sig i opposition. Det hör vidagligen. är den ekonomiska situationen sådan,att de som ansvarar för ekonomi intetillnärmelsevis kan finna besparingsobjekt som ärnog för att rätta till den situation som åtskilliga årsmer eller mindre kritiserbart politiskt styre harförsatt i. Vi får räkna med att det blirbesparingar på alla områden. Hur gärna vi än villförbättra läget för folkbildningen har vi nått så långtsom till besparingar.Jag kan försäkra och andra att vi ärtillräckligt många riksdagsledamöter somrepresenterar regeringspartierna och som känneransvar för folkbildningsfrågorna. Vi skall bevakaområdet och se till att folkbildningen inte blir såutarmad som den ekonomiska situationen kanskeegentligen borde ge vid handen.Anf. 172 () replik:Herr talman! Jag känner förståelse för att man iekonomiskt kärva tider behöver göraneddragningar, men de skall göras på rätta ställen.Jag sade tidigare att folkbildningen inte är det rättaområdet att göra neddragningar på. Folkbildningenskulle egentligen behöva påslagningar, och därmedskulle man också göra en ekonomisk vinst.Vi socialdemokrater har lagt fram förslag om enbudget som är bättre än den budget som denborgerliga regeringen har föreslagit. Vi harprioriterat folkbildningen högre. Så ärverkligheten, och så är sanningen.Samhällsekonomiskt tjänar vi ingenting på den härneddragningen. Utgifterna kommer på andrakonton. Därför är det fel att dra ner på justfolkbildningsanslaget.Anf. 173 ()replik:Värderade talman! Sanningen är ju att vi bordespara mycket mer på detta område och på allaandra områden. Det är en framgång för oss somstöder folkbildningen att besparingarna inte harblivit större är vad de är.Anf. 174 ():Herr talman! Jag har fått förtroendet att tala för vårreservation nr 4 om ändrade utbetalningsrutiner.Det är nämligen så att det i propositionen föreslåsen besparing på 25 miljoner. Vi står ensamma kvarför detta förslag.Jag kan inte undgå att erinra om ett yttrande avGeorges Clemenceau. Han var ju från år 1917premiärminister i . Han säger på ettställe: Väck inte den människa som ersatt livet meddrömmar. Och det gäller bl.a. talade här om hur man skulle spara och spara,och ändå går de emot denna reservation.Vi moderater är ensamma om detta att man skallspara dessa 25 miljoner. Ett av syftena medstatsbidragsreformen var att underlätta förstudieförbund och folkhögskolor att minska sinaadministrativa kostnader. Därför tycker vi attstudieförbunden och folkhögskolorna kan ändrasina rutiner redan kommande budgetår och övergåtill medelshantering, vilket man gjortunder beträffande löner.I dag betalar alltså staten ut pengar i förskott. Vitycker att man skall göra det i efterskott. Det harväckt ett väldigt hallå hos Socialdemokraterna ochVänterpartiet, och även bland våra borgerligakolleger. , och kds tyckeratt det prognostiserade budgetunderskottet om172,är alldeles för litet, så de villöka det med 25 miljoner kronor.Därför var det helt otroligt att höra Carl-JohanWilson stå här och patetiskt tala omnödvändigheten av besparingar. Men det stöder niinte. Vi reservanter anser att man mycket väl kangöra besparingar. Med nuvarande datarutiner ärdet väl ingen konst att lägga om betalningsrutinernaså att man kan betala ut i stället förkvartalsvis, osv. Jag yrkar därför naturligtvis bifalltill reservation 4, avseende mom. 4 i hemställan,om ändrade utbetalningsrutiner.Jag vill sluta mitt anförande med ett uttalande avCharles de -- jag är ju svag för fransmän iolika sammanhang. Han sade nämligen så här:Eftersom en politiker aldrig tror på ett ord av vadhan säger, blir han perplex när han blir trodd på sittord. Jag undrar hur det går med min perplexitet!Anf. 175 ()replik:Herr talman! berörde en passus idetta betänkande som jag gick förbi, och somhandlade om ytterligare besparingar. Går vårtförslag om extra tillfolkbildningen igenom skulle jag kunna tänka migatt ställa upp på reservation omändrade betalningsrutiner. Då kan det verkligen blifråga om vad ni påstår att det är, nämligen ändradebetalningsrutiner.Precis som själv säger är det intefrämst detta som det gäller, utan det är fråga om enextra besparing på förfolkbildningen. Det har egentligen inte ett duggmed administrativa rutiner att göra, och det kaninte ursäktas med att man gör löneutbetalningar engång ,vet inte jag hur mycket en professor inationalekonomi vet om praktiskt arbete inomfolkbildningen. Jag vet ingenting, eller rättare sagtinte så mycket, om nationalekonomi. Men jag veten hel del om hur den ekonomiska situationen ärför folkhögskolor och studieförbund.Skulle detta förslag gå igenom innebär det att manfår ytterligare problem med likviditet. Man får heltenkelt låna pengar litet oftare och betala ränta pådet. Det skulle i praktiken bli ytterligare utgifter.Det räcker alltså inte med dessa besparingar på 25miljoner.Jag vill i detta avseende yrka bifall till utskottetshemställan, och jag motsätter mig därmed dessaförslag till ytterligare besparingar.Anf. 176 () replik:Herr talman! Jag yrkar givetvis avslag på ElisabethPerssons bifallsyrkande. Jag skall inte gå in på minaegna personliga betalningsrutiner, men jag kan talaom att de är mycket goda.Låt mig erinra om att ett av syftena medstatsbidragsreformen var, som vi ocksåskriver i vår reservation, att underlätta förstudieförbund och folkhögskolor att minska sinadministration. De har faktiskt haft på sig föratt förbereda detta.Här skyller man på att det skulle vara så otroligtkomplicerat, osv. Men det tror jag inte ett skvattpå. Felet är att staten här haft mycket dåligafinansrutiner. Det jag har lärt mig somnationalekonom är att man skall setill att ha en bättre ekonomi på sinfinansförvaltning. Men det är ju inte lätt för t.ex.Bona folkhögskola, som fick hela skolan för baraen krona.Anf. 177 ()replik:Herr talman! Jag vill påminna omatt det inte var så väldigt länge sedan som riksdagenfattade beslut om att man skulle införatreårsbudgetering för folkbildningen för att justöka möjligheterna till långsiktig planering, etteffektivt resursutnyttjande och för att kunnaminska utgifter för administration, osv.Jag har inte hört att har protesteratnär det gällt att skjuta treårsbudgeteringen i sank,tvärtom. Jag vill alltså påstå attstatsbidragsgivningen till folkbildningen med denryckighet den har -- krisanslag, ordinarie anslag ochosäkerhet -- verkligen har bidragit till att fördyrasaker och ting och till att tvinga fram ytterligareadministrativt arbete och en massa besvär.Hade det varit så att verkligenbekymrat sig om växande administration inomfolkbildningen, hade varit för entreårsbudgetering och varit emot den ryckighet närdet gäller bidragsgivningen som jag så ingåendetalade om i mitt anförande. Men det har jag intemärkt att har varit.Anf. 178 () replik:Herr talman! säger på ett ställe: Djurenförsöker det omöjliga och lyckas. Han undrarvarför inte också människorna kan göra sammasak. Jag ger upp när det gäller att övertygaElisabeth Persson.Anf. 179 ():Värderade talman! Nog har det hänt att jag hartrott att jag har drömt när jag lyssnat till HugoHegeland. I vissa debatter har jag t.o.m. önskat attdet varit sant.Det exempel som tog om enmotion där han och hans grupp är ensamma motresten av utskottet är just ett sådant exempel somjag vill använda som bevis för att det ikulturutskottet finns ledamöter som känner ansvarför att värna om folkbildningens intressen.Anf. 180 ():Herr talman! när jag hörde kom jag att tänka på hertigen av ,som en gång drömde om att han stod i parlamentetoch höll ett tal, och när han vaknade så gjorde handet!Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )29 § Anslag till ,m.m.Föredrogsutbildningsutskottets betänkande1993/94:UbU5 Anslag till Sverigeslantbruksuniversitet, m.m. (prop. 1993/94:100delvis).Anf. 181 BO ():Herr talman! I detta betänkande behandlarutbildningsutskottet regeringens förslag till anslagtill , m.m. samt ettantal motioner.Med undantag för en punkt i betänkandet ärutskottet enigt. Jag ber att få yrka bifall tillhemställan i utskottets betänkande och avslag påden socialdemokratiska reservationen.När föregående år behandlade anslagentill SLU skedde det med anledning av den berördadelen av forskningspropositionen. Utskottetsbehandling blev då av naturliga skäl mera utförlig.Vi i utskottet underströk då SLU:s särställning somensamt universitet på sitt område och det ansvar förutbildning och forskning inom hela landet som detför med sig när det gäller organisation ochlokalisering av verksamheten. I dagens betänkandepåminner utskottet om detta ansvar.När det gäller den mera produktionsinriktadeförsöksverksamheten framhöll regeringen attdenna verksamhet i allt högre grad bordefinansieras av näringen och finansieras avrespektive bransch. Utskottet framhöll detangelägna i att förändringarna sker på ett sådantsätt och i sådan takt att värdefulla erfarenheter ochtillgångar tas till vara.Utskottets uttalande skedde mot bakgrund av erfarit att det centralt inom SLU fanns planerpå mycket snabba förändringar ute i landet. Detkan nu konstateras dels att näringen på olika håll, ien som jag ser det konstruktiv dialog med SLU,åtagit sig att finansiera viss del av denförsöksverksamhet som nämndes i propositionen,dels att förändringarna fått ske i en merabalanserad omfattning och takt.Herr talman! Utskottet har behandlattvå frågor som rör det skogliga området. Det gällerdels den skogliga utbildningen, dels den skogligaforskningen inom olika delar av landet.När det gäller den skogliga utbildningen kan detkonstateras att beslöt attförändra jägmästarutbildningen. Detta ser vi iutskottet positivt på. Vad gäller skogstekniker- ochskogsmästarutbildningarna måste utskottet tyvärrkonstatera att inget beslut fattats sedan utskottetför nära behandlade frågan. Båda dessautbildningar har utretts länge inom SLU. Det äraldrig bra för en utbildning att ständigt vara föremålför en utredning.Enligt vad utskottet erfarit övervägs nu inom SLUatt omforma de befintliga skogstekniker- ochskogsmästarutbildningarna till en sammanhållenutbildning där även kurser om 10/20 poäng omsydsvenska förhållanden med lokalisering i södraSverige skall kunna anordnas. Detta är positivt.Därmed tillgodoses de behov som finns på enmoderniserad utbildning på denna nivå liksombehovet av en utbildning som bättre tar tillvaraSydsveriges speciella förhållanden på det skogligaområdet.Utskottet har under sin behandling av detta ärendehaft tillfälle att lyssna på representanter från såvälSLU:s skogsvetenskapliga fakultet somJordbruksdepartementet ochUtbildningsdepartementet.Utskottet har informerats om att en ny utbildningpå det skogliga området övervägs inom enarbetsgrupp från de båda departementen.Arbetsgruppen utreder förutsättningarna för eneftergymnasial utbildning för specialiseradeskogsarbetare. Bland de frågor som övervägs ärutbildningsbehovets omfattning ochhuvudmannaskapet för utbildningen. Alternativenför huvudmannaskap är SLU eller komvux, och dåi form av en påbyggnadsutbildning.Utbildningsutskottet finner det angeläget attregeringen och berörda myndigheter så snart sommöjligt finner en lösning på frågan om den framtidaskogliga utbildningens innehåll, organisation ochlokalisering.När det gäller den skogliga forskningen ställde sigutskottet föregående år positivt till de satsningarsom aviserades från regeringens sida. Ibudgetpropositionen anmäler nu regeringen attSJFR har redovisat en lägesrapport förträfiberforskningsprogrammet.Flera motioner tar upp frågan omresurserna för sydsvensk skogsforskning.