prot · GH09119 · 1994-06-07 00:00:00 — Jaghar full förståelse för att man inte kan peka pånågra positiva fördelar med att avskaffaBostadsdomstolen innan man vet vad man skallgöra med hyresnämnderna.Såväl arrendenämnderna och hyresnämnderna somBostadsdomstolen är kostnadseffektiva organ somåtnjuter stort förtroende. Det medför t.ex. intenågra kostnadsbesparingar för attsnabbavveckla Bostadsdomstolen.Däremot finns det, som jag framhöll i mittanförande, påtagliga olägenheter. Jag är mycketförvånad över att den borgerliga delen avjustitieutskottet inte insett nackdelarna. Det finnsbehov av att behålla de kända instanserna under entid när hyreslagstiftningen, som är ny, skall sättasig. Det finns behov av att göra justeringar medanledning av vad som eventuellt framkommer vidden fortsatta beredningen av hyresnämndernasinordnande i de allmänna domstolarna osv.Jag tycker inte minst att det är uppseendeväckandeatt man går emot Lagrådets yttrande när man frånutskottets sida inte kan påvisa några fördelar medatt avveckla Bostadsdomstolen.Jag hade möjlighet att lyssna tillkds representant ipartnerskapsdebatten, och för den delen också tillModeraternas Per Stenmarck. Båda talade medemfas om att ta Lagrådets yttrande på allvar ochvisa respekt och t.o.m. högaktning för Lagrådet.Jag måste därför fråga om respektenför Lagrådet bara är en fråga om lämplighet förkds, dvs. att man skall visa respekt när det passarmed kds inställning och inte annars.På vilket sätt har Lagrådet fel när man precis somHögsta domstolen konstaterar att frågan omBostadsdomstolen bör samordnas med frågan omhur hyresnämnderna skall inordnas i de allmännadomstolarna?Anf. 155 () replik:Herr talman! Det reformarbete som pågår inomdomstolsväsendet syftar som jag sade till ettsammanhållet domstolsväsende. Allt större krav pådomstolarna kräver samordning av resurserna. Detär viktigt att dessa reformarbeten kommer i gång.Det har bedömts att man kan göra denna delreformnu.Jag har uppfattat Lagrådets uttalande så, att detfanns viss kritik mot förslaget, men att det var engodtagbar delreform -- under förutsättningen attden var ett provisorium som man sedan skulle göraförändringar i.Anf. 156 () replik:Herr talman! Det kan finnas anledning att läsa uppvad Lagrådet skrivit i detta fall: ''Flera avremissinstanserna, bland dem ,anser att frågan om Bostadsdomstolens framtid böravgöras med frågan om hyresnämndernasframtid. Lagrådet delar Högsta domstolensuppfattning att de bästa förutsättningarna för att fåtill stånd en lämplig och bestående ordning förhandläggning av hyresrättsliga frågor föreligger omman först tar ställning till hur prövning skall ske iförsta instans och sedan låter dettaställningstagande vara styrande för utformingen avförfarandet vid ett överklagande. ''Hur kan få det till att Lagrådet inteavstyrker den ordning som justitieutskottet nu harföreslagit är för mig en gåta.Kjell Eldensjö svarade heller inte på frågan om hantyckte att den redovisade handläggningen av storafrågor från departementetssida är acceptabel. Jag förstår att han tiger, precissom justitieutskottets ordförande gjorde i detfallet. Det är nämligen inte acceptabelt attdepartementet, som är den myndighet som har dethögsta ansvaret i vårt land för rättssäkerheten ochutvecklingen på rättsområdet och som skall se tillatt vi förblir en rättsstat, har en sådanberedningsgång som man har redovisat i dessaärenden. Man kan inte acceptera sådana förarbetensom vi har bevittnat och sådana förarbetensom jag har pekat på.Anf. 157 ():Herr talman! Jag vill göra ett par kortakommentarer till det replikskifte som KjellEldensjö och jag hade. uttalar att viinte kan ha lagstiftning eller domstolar på vartendaämnesområde. Det tycker inte jag heller att mankan ha. Det måste prövas från tid till annan. Jag villbara påminna om att honomnärstående riksdagsledamöter då och dåmotionerar om att man exempelvis skall införasärskilda familjedomstolar, som väl då torde fåkaraktären av en specialdomstol. Det är väl kanskeinte så alldeles enkelt att hålla reda på principernai alla sammanhang.Kjell Eldensjö säger litet upplysande ochuppfordrande till mig att vi lever i en förändringenstid. Vi skall naturligtvis notera att det under densenaste mandatperioden funnits många exempel påatt vi lever i en förändringens tid. Om vi håller osstill domstolar är det angeläget för mig att framhållasenare delen av reservation 1. Vi säger där attutskottet -- alltså Socialdemokraterna -- inteifrågasätter att det kan finnas skäl att se öververksamheten vid vissa specialdomstolar ochdomstolsliknande nämnder. Innan man övervägerdjupgående processuella och organisatoriskaförändringar måste det dock finnas vägande sakligaskäl härför.Detta kan läsa på till nästa gång vihamnar i denna debatt. Jag vill också avslutningsvisupplysa om att socialdemokraterna medverkade tillatt försäkringsrätterna inordnades ikammarrätterna och att försäkringsmålen skallavgöras i länsrätterna som första instans. Det är ettexempel där vi positivt medverkat till förändringardär det finns sakliga skäl till förändringar.Vi motsätter oss dessa förändringar därför att deinte är motiverade av sakskäl utan av doktrinäraskäl. Man vill ha det på ett alldeles speciellt sätt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § Slutlig reglering av statsbudgeten /95, m.m.Föredrogsjustitieutskottets betänkande1993/94:JuU33 Slutlig reglering av statsbudgetenför /95, m.m. (prop. 1993/94:150delvis och 1993/94:100 delvis).Anf. 158 ():Herr talman! Till detta betänkande, som behandlarden del av kompletteringspropositionen som rörJustitiedepartementets område, harsocialdemokraterna avgivit fyra reservationer. Jagskall fatta mig ganska kort, eftersom flera av defrågor som tas upp i betänkandet och ireservationerna har debatterats här i kammaren vidflera tillfällen under våren.I den första reservationen berör vi den ikompletteringspropositionen behandlade fråganom att anslå mer medel till polisväsendet förtäckande av kostnader för garantipensioner förpolispersonal. Vi säger i vår reservation att det ärrimligt att all personal inom polisväsendet, alltsåäven den administrativa personalen, fårmöjligheter att vid den omstrukturering som nupågår inom polisväsendet komma i åtnjutande avgarantipension. Vi menar alltså att de 90 miljonersom nu anvisas till polisväsendet också bör avse denadministrativa personalen, inte barapolispersonalen. Inte minst talar jämställdhetsskälför att dessa skall omfatta ocksåden administrativa personalen.Detta krav har utskottsmajoriteten gått emot. Detär bara att konstatera att utskottsmajoriteten intetycks vara beredd att se till att även denadministrativa personalen får sammatrygghetssystem som polispersonalen.I reservationerna nr 2 och 3 tar vi upp frågor somhar att göra med den ekonomiska brottsligheten. Vikan konstatera att regeringens åtgärder mot denekonomiska brottsligheten har varit senfärdiga ochhar kännetecknats av bristande engagemang. Dettahar vi gång på gång påvisat ikammaren. Även när det gäller att följa upp debeslut som har fattat motden borgerliga riksdagsmajoritetens vilja uppvisarregeringen en påfallande lamhet och senfärdighet.Den nya organisation för att bekämpa denekonomiska brottsligheten som beslutatom med bifall till socialdemokraternas förslag skallenligt vad regeringen nu säger inte träda i kraftförrän . Vi menar att regeringen börha ett helt annat tempo när det gäller att få till stånden effektiv och samordnad organisation i kampenmot den ekonomiska brottsligheten. bör kunna träda i kraft ellerallra senast den 1 januari 1995.Det har bedrivits ettutredningsarbete där det ena förslaget efter detandra har presenterats av riksåklagare ochrikspolischef. Vi menar att det nu finns ett braunderlag för ett förverkligande av en nyoch slagkraftig organisation förekobrottsbekämpningen. Vi tar upp den frågan ireservation 2, där vi menar att bör geregeringen till känna att planeringen av den nyaorganisationen bör ske i ett snabbare tempo.I reservation nr 3 kräver vi en översyn avlagstiftningen i syfte att effektiviserabekämpningen av den ekonomiska brottsligheten.Det finns på en rad lagstiftningsområden skäl att seefter om man inte kan få till stånd en effektivarelagstiftning både för att förebygga och för attbekämpa ekobrott. Det gäller lagen ompenningtvätt, aktiebolagslagstiftningen,konkurslagstiftningen, skattebrottslagstiftningenoch en del andra lagstiftningsområden.Det kan konstateras att de åtgärder som regeringenoch den borgerliga riksdagsmajoriteten vidtagitunder de här åren på lagstiftningsområdet snararehar underlättat för ekobrottslingarna än försvåratför dem. De försämringar som har skett avskattemyndigheternas möjligheter att utövaskattekontroll, avskaffandet av generalklausulenoch andra åtgärder på lagstiftningsområdet frånregeringen har snarare underlättat änförsvårat verksamheten för skattefuskare ochekobrottslingar.I reservation nr 4 tar vi upp en del frågor som haratt göra med kriminalpolitiken, främstkriminalvården. Vi framhåller att det nu krävs enkraftfull satsning på brottsförebyggande åtgärder.Som konstaterar i sinomvärldsanalys är det enda riktigt verksammamedlet för att bryta brottskurvan att satsa massivtpå brottsförebyggande åtgärder. Vi har i vår motionfrån allmänna motionstiden i föreslagitatt man skall upprätta en särskildbrottsförebyggande fond om i inledningsskedet 25miljoner kronor, för att satsa påbrottsförebyggande projekt ute i kommunerna.Det behövs en massiv omorientering frånrepressiva eller reaktiva åtgärder till proaktiva --brottsförebyggande -- åtgärder. Vi måste påbörjaett arbete i den riktningen för att kunna bryta denganska oroande brottsutveckling under detnärmaste årtiondet som vi kan se fram emot.Vi framhåller i reservationen också att det ärangeläget att utveckla alternativa påföljder.Regeringen har varit alltför passiv när det gällt attgå fram på bredden för att få till stånd en störretillämpning av alternativa påföljder somsamhällstjänst och kontraktsvård. Vi säger ireservationen att regeringen här bör återkomma tillriksdagen med förslag.Den tredje fråga som vi tar upp i reservation nr 4 ärersättningen till nämndemännen, vilken vi menarsnarast bör förbättras. Vårt förslag är att den skallhöjas till per dag i enlighet med den motionsom vi väckte under den allmänna motionstiden.Siktet bör vara inställt på att åstadkommaersättningsregler för nämndemännen som stämmeröverens med de ersättningsregler som gäller förkommunalt förtroendevalda.Herr talman! Efter dessa kommentarer till dereservationer som socialdemokraterna avgivit villjag, för att spara kammarens tid, yrka bifall endasttill en av dem, nämligen till reservation nr 1.Anf. 159 ():Herr talman! Eftersom detta är min sista debatt häri kammaren när det gäller justitieutskottetsärenden, vill jag börja med att tacka för ettkamratligt bemötande. Jag har inte haft möjlighetatt vara så ofta i utskottet, men det har alltid varitroligt att komma dit och att arbeta tillsammans medde övriga ledamöterna.I detta betänkande har inte någraegna motioner och inte heller någonmeningsyttring, vilket främst beror på att de frågorsom där behandlas har varit uppe till debattoch beslut i kammaren.Jag skall göra några korta kommentarer tillreservationerna. När det gäller reservation 2 omåtgärder för bekämpandet av den ekonomiskabrottsligheten vill jag påpeka att vi harkunnat skapa en majoritet i kammaren både för attanslå mer medel och för att gå snabbare fram i dessafrågor.När det gäller att få den här organisationen i gång,att få den här skutan i sjön, har tydligen Nydemokrati nöjt sig med löftet om fortsattautredningar, och det kan jag bara beklaga.Reservation 3 handlar om en översyn avlagstiftningen när det gäller ekonomiskbrottslighet. har i en motion förtfram att det nu behövs en samlad översyn avlagstiftningen. Den motionen avstyrktes ibetänkandet JuU19. hade för avsiktatt rösta med reservation 2 och 3.Reservation 4 rör kriminalvården. De krav somreses i den reservationen är för mig lika gamla sommin tid i har varit lång. Redan under mittförsta riksdagsår, 1988, förde jag i en motion framjust de här kraven på att det brottsförebyggandearbetet skulle uppmärksammas och att insatserskulle göras på det området, eftersom jag menar attdet arbetet är det allra viktigaste om brottslighetenskall kunna minska i framtiden.Vi har kunnat bevittnahur antalet fängelsedömda har ökat katastrofalt, attfängelsestraffen har förlängts och att alternativentill fängelse inte har kommit fram. Också dettakänner jag sorg inför.Också ersättningen till nämndemän är ett gammaltkrav från vår sida. Jag kan inte låta bli att till påpeka att det var synd att vi inteåtgärdade detta medan vi var i majoritet. Kanskehade vi då också bättre förutsättningar ekonomisktatt förbättra situationen för nämndemännen.Herr talman! Eftersom påpekadeatt han bara begärde omröstning i fråga omreservation 1 nöjer också jag mig med det.Anf. 160 ():Herr talman! I justitieutskottets betänkande1993/94:JuU33 behandlaskompletteringspropositionen i de delar där denberör justitieutskottets ansvarsområde.Under våren 1994 har regeringen beslutat omändring i förordningen 1980:759 om utbetalning avstatliga tjänstepensionsförmåner och vissasocialförsäkringsförmåner, m.m. Fortsättningsvisblir det myndigheterna som blir skyldiga att betalakostnaderna för pensionsersättningar förarbetstagare som avgår frivilligt för att någon annanuppsagd eller uppsägningshotad arbetstagare skallkunna fortsätta sin anställning, detta i enlighet medtrygghetsavtalet.Polisen genomgår ju mycket storaförändringar. Budgetansvaret har decentraliserats,och stora omorganisationer pågår runt om i landet.Det är i samband med det här som såväl regeringensom majoriteten i utskottet anser att det kanförväntas att en större andel poliser kan viljautnyttja de här reglerna. Det är för att underlättaför Polisen att klara det här som för nästa budgetårytterligare anvisas som enengångssumma till Polisen.Herr talman! I reservation nr 1 framförs kravet attalla anställda inom polisorganisationen skallomfattas av dessa medel, att de skall delas på allakategorier anställda. Utskottets majoritet delarinte den uppfattningen.Att anslaget har kommit till beror just på Polisensmycket speciella utbildning och därför också denganska smala sektor som kan ge liknande arbeten.Man måste räkna med att merparten av de 58--59-åringar som önskar gå för att erbjuda yngrekolleger arbete inte kommer att kunna finna andraarbeten. Polisyrket är dessutom ett yrke som kräverväldigt mycket av sina utövare. Det är ett jobb somkan medföra både utbrändhet och psykiskpåfrestning. Det som blir följden av att oftastarbeta på den mörka sidan i samhället, medutslagna människor, med människor i nöd, medkriminella, med att utreda våldsbrott, med att tahand om brottsoffren innan de slussas vidare, osv.Situationen är alltså annorlunda för just poliser,och det är därför, herr talman, som pengarna dennagång är specialdestinerade. Jag yrkar därför avslagpå reservation 1 och bifall till utskottets hemställan.Herr talman! Anslagen till bekämpandet av denekonomiska brottsligheten har debatterats mångamånga gånger -- jag håller med att vi ständigt har fört den debatten ikammaren. Ändå måste jag säga att den borgerligafyrpartiregeringen har gjort väldigt mycket för attfå hejd på den sortens brottslighet. Det var denförra borgerliga regeringen som t.ex. lät utbildaekopoliser och satte i gång den verksamheten.Medlen till dessa ekopoliser förskingrades av densocialdemokratiska regeringen av besparingsskälunder 80-talet. Då drog man in på utbildning avpoliser, och man sparade så mycket på det områdetatt polisbristen blev uppenbar för alla. Ett resultatblev också att man inte hade något att sätta emotnär följderna av de glada avregleringstiderna komoch allt gick över styr.Vi har i justitieutskottet, bl.a. i samband med bådeoffentliga och interna utfrågningar, noggrant följtuppbyggnaden av nya system för att komma tillrätta med ekonomisk brottslighet av alla slag. Desista anslagen för täckande av de 30 nyinrättadeåklagartjänsterna skall just undanröja nyaflaskhalsar vid bekämpande av denna sortsbrottslighet.I ett interpellationssvar i kammaren i maj i åranförde justitieministern att regeringen inte harbedömt det som rimligt eller möjligt att kräva attden centrala gruppen för bekämpande avekonomisk brottslighet i sin helhet -- jag vill betonai sin helhet -- skall kunna vara klar och fulltutvecklad före . Justitieministern hölldet inte för otroligt att verksamheten kan kommaatt starta, helt eller delvis, redan tidigare. Utskottetinstämmer i den bedömningen, och jag yrkardärför, herr talman, avslag även på reservationerna2 och 3.Herr talman! Vi är alla överens om att det är bättremed brottsförebyggande arbete än attkriminaliteten ökar. Svårigheterna är att detbrottsförebyggande inte alltid kan utvärderas ochatt man faktiskt genast måste ta itu med de brottsom redan har begåtts. Det är viktigt ur mångasynvinklar.Till det förebyggande arbetet räknar vi faktiskt dennya omorganisation med kvarters- ellerområdespolisverksamhet som har sjösatts.Poliser kommer i och med detta att vara ute blandallmänheten och lära känna sina kvarter på ett heltannat sätt. Detta, om något, ärbrottsförebyggande, och vi hoppas mycket pådenna verksamhet.När det gäller påföljd annat än fängelsestraff här regeringen infört t.ex. samhällstjänst i helalandet. Vi har tagit bort den ojämlikhet inför lagensom det innebar att man kunde dömas tillsamhällstjänst i bara några få områden. Vi harockså undersökt möjligheten att införa elektroniskövervakning. Vi försöker alltså med olika former.När det slutligen gäller nämndemannaersättningenvet lika väl som jag varför dehögre arvodena inte införts vare sig av densocialdemokratiska eller av den borgerligaregeringen: staten har mycket ont om pengar.Herr talman! Jag yrkar avslag på reservation 4 ochbifall till utskottets hemställan i dess helhet.Innan jag slutar vill jag ändå rikta ett tack till BerithEriksson som tänker lämna oss. Hon tillhördeunder den förra mandatperioden justitieutskottethelt och hållet, och har hon haft sin tid deladmellan två utskott. Jag vill från utskottet tackaBerith , som har varit en mycketengagerad medlem av utskottet. Hon har deltagitmed liv och lust i alla debatter. Vi har mellandebatterna haft mycket trevligt tillsammans.Anf. 161 ():Herr talman! Jag skall försöka undvika att låtadebatten sväva ut i en stor kriminalpolitisk debatt,men några kommentarer till finns det ändå skäl att göra.När det gäller ekobrotten är det nu bara regeringensom tycker att man har visat handlingskraft. I stortsett alla bedömare -- konkursförvaltare,ekobrottsbekämpare inom Polisen ochskattemyndigheter, olika debattörer och mångaandra som är engagerade i arbetet mot denekonomiska brottsligheten -- tycker att regeringensagerande har präglats av passivitet och nästanlikgiltighet.Det startade utomordentligt dåligt förjustitieministern när hon sade att ekobrotten inteskall prioriteras därför att de inte drabbar deenskilda utan bara samhället. Därmed angavsockså tonen för regeringens politik mot denekonomiska brottsligheten.Ni har konsekvent från borgerligt håll följt upp deti genom att rösta nej till varje förslag påanslagsförstärkningar, lagstiftningsåtgärder,organisationsförbättringar när det gäller insatsermot ekobrotten. Det gjorde ni så sent som i vårasnär ni röstade nej till ytterligare anslag på 128miljoner. Någon dag innan regeringen fick vika sigröstade ni nej till en ny organisation för kampenmot ekobrotten. Det saknas alltså engagemang ochhetta från främst när det gällerkampen mot den ekonomiska brottsligheten.Vi menar, och det har vi också angivit i vår motion,att det krävs en massiv satsning påbrottsförebyggande arbete för att brytabrottskurvorna. Även där saknas engagemang frånmoderat håll. Ert agerande präglas av passivitet ochovilja. Engagemanget har i stället mer legat på derepressiva åtgärderna, vilket vi kan avläsa i form aven 25-procentig ökning av antalet anstaltsplatserinom kriminalvården till en kostnad av 1 miljard,300--400 miljoner i driftskostnader om året.Herr talman! Jag skall också rikta ett tack till BerithEriksson för hennes insatser i justitieutskottet.Berith har hållit humanismens fana högt,och det är viktigt i den kriminalpolitiska debatten.Hennes engagemang i de kriminalpolitiskafrågorna har präglats av medmänsklighet ochuppslutning bakom de svaga och utsatta. Dessutomhar varit en väldigt god kamrat iutskottsarbetet. Tack så mycket!Anf. 162 ():Herr talman! Jag skall inte förlänga dikskussionenså mycket mer. Vi har tidigare haft mångadiskussioner om ekobrottslighet och annanbrottslighet i denna kammare. Vi är inte överens.Det som förvånar mig något är att vi kan dra såskilda slutsatser av exempelvis en och sammahearing. Vi hade en hearing i justitieutskottet,visserligen innanför stängda dörrar, för att följa uppoch se vad det har blivit av satsningarna, hur detgår. Vi fick positiva reaktioner från alla håll. Detsom framkom var att åklageriet kunde bli enflaskhals. Man fick 30 nya tjänster. Man skakadefram 90 miljoner. Jag anser att det var både snabbtoch bra gjort.När man sedan frågade var egentligen problemet ligger fick vi höra att det var svårigheten att fåfram kompetent välutbildad personal. Det äringenting som man bara plockar fram som trolleriur hatten. vet lika väl som jag atthär ligger en av orsakerna till dröjsmål.Man håller nu på med utbildningar. Man har kört igång överallt. Men det tar att få fram denmycket kompetenta utredningspersonal inom allaområden som behövs för att komma till rätta medden svåra ekonomiska brottsligheten. Det är ingaduvungar man har att göra med på detta område.Anf. 163 ():Herr talman! Jag lade märke till att BirgitHenriksson i sitt huvudanförande sade att en avanledningarna till att det var problem var att dethade uppstått en polisbrist. Då har man alldeles felutgångspunkt, med tanke på vad nu senast om behovet av kompetent ochvälutbildad personal.Det vi har envisats med och tjatat om under de häråren är att polisväsendet skall anställa kvalificeradeekonomer och revisorer och ge dem enkompletterande utbildning för att bedrivautredningsverksamheten inom polisväsendet. Dethade regeringen haft möjlighet att göra långttidigare än nu när regeringen tvingas att göra det pågrund av ett riksdagsbeslut, där emot. Vi fick ju igenom en anslagshöjningpå 52 miljoner till polisväsendet mot BirgitHenrikssons och vilja. Så här iefterhand kanske kan konstateraatt det var bra att fattade det beslutet, såatt man kan gå i gång medpersonalförstärkningarna ute på ekorotlarna och fåkvalificerad personal med god utbildning iekonomi, revision och liknande.Anf. 164 ():Herr talman! Vi är helt överens om att det behövskvalificerade revisorer m.m. Men vi hade dockbyggt upp en specialpolis, ekobrottsutbildad polis,vars medel förskingrades. Det var detta jaghänvisade till. Poliser behövs nämligen vidutredning av alla sorters brottslighet, och manbehöver även kompetenta poliser.Vid den hearing som vi hade och där vi diskuteradeuppföljningen av det man hade satt i gång framgickdet på konkreta frågor att det inte direkt var pengarsom det rådde brist på. sade sigha en viss pott för att kunna köpa in kvalificeradpersonal. Det var de kvalificerade personerna maninte kunde hitta.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § Uppskov med behandlingen av vissaärendenFöredrogsjustitieutskottets betänkande1993/94:JuU34 Uppskov med behandlingen avvissa ärenden.Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )15 § Uppskov med behandlingen av vissaärendenFöredrogsutrikesutskottets betänkande1993/94:UU27 Uppskov med behandlingen av vissaärenden (skr. 1993/94:237).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )16 § En effektivare fordonskontrollFöredrogstrafikutskottets betänkande1993/94:TU35 En effektivare fordonskontroll.Anf. 165 ():Herr talman!