prot · GH09114 · 1994-05-31 00:00:00 — I det internationella perspektivet ärdet viktigt att ge tydliga signaler om vad svenskhögre utbildning står för. Av denna anledning valderegeringen att i examensordningen också angeengelska benämningar på de olika examina som fårfinnas inom grund- och forskarutbildning.Emellertid är benämningar på nivåer och kraven påolika examina mycket skiftande från land till land.Det är därför min slutsats att det bästa är att olikaexaminas engelska benämningar intefortsättningsvis skall vara fastställda ihögskoleförordningen. Jag har tidigare här ikammaren framfört att jag överväger att föreslåregeringen att dessa skall tas bort ur förordningen.Det skulle då ankomma på universitet ochhögskolor att bestämma olika examinas utländskabenämningar.Anf. 222 ():Fru talman! Jag tycker att utbildningsministern harkommit fram till en mycket bra slutsats. Jag hoppasatt det som sades avslutningsvis i svaret, att manöverväger att föreslå regeringen att de engelskabenämningarna skall tas bort ur förordningen,genomförs. Det vore mycket bra. Det finns enmycket stor irritation.Jag har tagit upp exemplet med . Det blirmycket tydligt och orättvist om man jämför medmotsvarande utbildningar i . Jag brukarannars tala mera om i förhållande tillStockholm, men här måste jag säga att Stockholmär förfördelat i förhållande till . Detpåverkar också studenternas val av utbildning. Omman får en annan benämning på sin examen så kandet vara svårare att fortsätta med studierutomlands. Frågan uppstår hur man skall värderaden svenska examen. Det är diskriminerande. Jagförstår de lärare och de studerande på Konstfacksom har reagerat.Det här är dock en fråga som inte bara gäller denkonstnärliga utbildningen. Jag är väl medveten omatt frågan gäller även andra högskolor i Sverige.Reaktionerna är likadana där.Utbildningsministern sade att han harredogjort för denna fråga i kammaren. Jag vartyvärr inte medveten om det. Jag undrar om detkanske inte är dags att nu verkligen göra slag isaken och överlämna förslaget till regeringen. Dettycker jag skulle vara ett mycket bra besked till demsom oroar sig på den här punkten.Anf. 223 Utbildningsminister ():Fru talman! Låt mig ge ett klart besked till IngelaMårtensson på den punkten. Jo, jag tycker att detär dags att göra det.Anf. 224 ():Fru talman! Jag tackar så mycket och hoppas att dethär snart skall sättas i verket.Överläggningen var härmed avslutad.35 § Svar på fråga 1993/94:549 om registreringav bolagsnamnAnf. 225 Statsrådet (-):Fru talman! har återgett ett fall dären domstol förbjudit en företagare att använda enav registrerad firmaoch en annan domstol sedan vägrat företagarenskadestånd från staten på den grund att Patent- ochregistreringsverket inte gjort fel. harfrågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för attstärka den enskildes rättssäkerhet i liknande fall.För ett år sedan besvarade jag en fråga av GöteJonsson om samma sak. I mitt svar då lämnade jagen redogörelse för vad som gäller vid registrering aven näringsidkares firma. Jag skall inte upprepa denredogörelsen . Jag vill emellertid framhålla attden granskning som Patent- och registreringsverketgör i ett registreringsärende inte utgör någongaranti mot att firman senare hävs genom beslut avdomstol. Patent- och registreringsverketsgranskning måste av praktiska skäl grunda sig på ettbegränsat material, bl.a. de register sommyndigheten har tillgång till. Att en domstol senarehäver registreringen därför att firman visar sigstrida mot firmalagen behöver därför inte innebäraatt det har funnits brister i Patent- ochregistreringsverkets handläggning.Jag kan givetvis inte uttala mig om förhållandenai det konkreta fallet. Den principiella frågan synesdock vara om den som har fått en firma registreradav skall varaberättigad till skadestånd om registreringensedermera hävs. Den frågan skall bedömasenligt skadeståndslagens regler. Enligtskadeståndslagen är stat eller kommunskadeståndsskyldig bl.a. för renförmögenhetsskada som vållats genom fel ellerförsummelse vid myndighetsutövning i verksamhetför vars fullgörande staten eller kommunen svarar(3 kap. 2 §). Staten har alltså inte något striktansvar; om en statlig myndighet inte har handlatfelaktigt är den skadelidande inte berättigad tillskadestånd. Det kan innebära bl.a. att skadeståndinte skall utgå när det som myndigheten har varitskyldig att kontrollera inte gått att upptäcka.Frågor som rör statens och kommunernasskadeståndsansvar har utretts av enparlamentarisk kommitté. I kommitténs betänkandeDet allmännas skadeståndsansvar, SOU 1993:55,föreslås att huvudprincipen om att det krävs feleller försummelse för skadeståndsansvar skallbehållas. Betänkandet bereds iJustitiedepartementet.Självfallet måste handläggande myndighet gåomsorgsfullt till väga vid registrering av ett bolagsfirma. Det går dock knappast att undvika attregistreringen blir felaktig och att detsenare upptäcks att den måste hävas. Enligt minmening skulle det föra för långt att ålägga staten ettstrikt ansvar i sådana fall.Anf. 226 ():Fru talman! Statsrådet och jag har diskuterat denhär frågan tidigare. har det kommit inytterligare en tur i det här sammanhanget.Personligen anser jag att det här är utomordentligtanmärkningsvärt.Statsrådet säger att staten inte kan åläggas ett striktansvar, enligt nuvarande lag. Jag menar att staten,med tanke på detta fall, borde ta på sig ett striktareansvar. Statsrådet säger också att dessa problemenbart uppstår i ett fåtal fall. Man kan ställa sigfrågan om det då är den enskilde småföretagarensom skall stå för kostnaderna eller om den stora,starka staten skall göra det. Staten har ju störremöjligheter att ta på sig ett kostnadsansvar när detgäller dessa få fall. På djupet handlar det faktisktom en mycket viktig rättssäkerhetsfråga för deenskilda företagen.Statsrådet känner till bakgrunden. Faktum är attföretaget fick sitt namn registrerat. Företagetarbetade under detta namn . Sedan blevdet en släktnamnsdiskussion. I efterhand vet vi attPatent- och registreringsverket inte har gjort ennoggrann undersökning. Verket har inte fått framdetta släktnamn. Företaget blev i domstol ådömtatt inte använda namnet. Företaget förde talangentemot JK. JK sade att rättsläget var oklart. Dennya tingsrättsprövningen visade att rättsläget varoklart. Med anledningen av att rättsläget var oklartfår företaget inte skadestånd. Det är en märkligcirkus.Jag vill vädja till statsrådet att använda detta ärendesom inlägg för att verkligen pröva om inte statensansvar måste sträcka sig längre än vad det gör förnärvarande. Hur skall våra medborgare våga gå tillPatent- och registreringsverket? De räknar med attde får garantier för sina företagsnamn. Sedan visardet sig att företagen kan få betala 100 000-talskronor i skadestånd om de inte byter namn. Jagvädjar till statsrådet att hon skall se överbestämmelserna så snabbt som möjligt.Anf. 227 Statsrådet (-):Fru talman! Som jag säger ger inte Patent- ochregistreringsverket någon absolut garanti i och medregistreringen av ett firmanamn. Man gör en sånoggrann kontroll som kan begäras. Materialet är,som jag sade, begränsat till de register sommyndigheten har tillgång till.Det är riktigt, som säger, att dethandlar om ett fåtal fall. Vi diskuterade senast omPatent- och registreringsverket möjligen skulleinformera om att det inte är fråga om någon absolutgaranti. Detta inträffar kanske i något enstaka fallav 100 000. Man har kanske tyckt att det är onödigtatt gå ut med information när det gäller ett så passbegränsat antal fall.Betänkandet Det allmännas skadeståndsansvar ärunder beredning. har aktualiseratden här frågan. Det är någonting som kanövervägas under beredningen. I varje fall finns det,enligt min mening, skäl att aktualisera frågan medPatent- och registreringsverket. Därifrån kanskeman kan få några bra synpunkter.Anf. 228 ():Fru talman! Jag tackar för detta besked. Jag vädjartill statsrådet att verkligen göra det här. De företagsom går till för att fåett firmanamn registrerat tror utan tvivel att dettabeslut fattas under strikt myndighetsutövning.Det finns två vägar att gå. Man kan informeraallmänheten om att det inte går att lita på Patent-och registreringsverket. Om det inte går att lita påverket till går det nämligen inte att lita pådet. Det räcker faktiskt att ett fåtal drabbas av högaskadestånd och höga kostnader i samband med attett inarbetat firmanamn skall förändras.Det andra alternativet är att se till att Patent- ochregistreringsverket blir en myndighet som åläggs ettstrikt ansvar och att staten när det gäller de få fallsom statsrådet nämner skall vara beredd attkompensera om denna myndighet har gjort någotfel.Det nuvarande läget är helt otillfredsställande. Denhär regeringen arbetar för att få i gång småföretag;det är en viktig insats. Då måste man också kunnalita på den myndighet som står för registreringen avfirmanamn.Anf. 229 Statsrådet (-):Fru talman! Jag har tagit del av . Jag skall ta dem under övervägande.Anf. 230 ():Herr talman! Det anmärkningsvärda är faktiskt attföretaget av tingsrätten och hovrätten har blivitförbjudet att använda namnet.Vid prövning av skadestånd har tingsrättenkonstaterat att det kan diskuteras om en firma meddominanten borde registreras.Förekomsten av ett likartat släktnamn i Sverigeutgjorde inte något absolut hinder. Man tar såledesett halvt steg tillbaka. JK och även domstolen sägeratt det med anledning av denna osäkerhet inte finnsskäl för staten att betala skadestånd.Återigen är det en sådan hantering som gör att denenskilde svenske medborgaren uppfattar rättslägetsom mycket osäkert. Det är också utan tvivel ettosäkert rättsläge.Jag tackar statsrådet för svaret. Jag litar på attstatsrådet vidtar nödvändiga åtgärder utifrån dettafall. Det får nämligen inte hända en gång till att ensmåföretagare blir misshandlad av samhället på dethär sättet.Överläggningen var härmed avslutad.36 § Svar på fråga 1993/94:557 om revisionspliktför mindre aktiebolagAnf. 231 Statsrådet (-):Fru talman! har frågat mig omregeringen överväger att undanta mindreaktiebolag från kravet på revisionsplikt för att få enbättre överensstämmelse med EG:s bolagsrättsligadirektiv.EG:s bolagsrättsliga direktiv föreskriver somhuvudregel att bolag skall låta revideraårsboksluten. De som ansvarar för revisionen skallockså granska förvaltningsberättelserna.Medlemsstaterna får visserligen undanta mindrebolag från dessa krav. Det bör emellertidframhållas att anpassningen till intei sig gör det nödvändigt att ändra de nuvarandesvenska reglerna om att det skall finnas revisorer isamtliga aktiebolag.Jag anser att det är för tidigt attuttala sig om huruvida bör utnyttja denmöjlighet som EG-direktiven ger att göra undantagfrån revisionsplikten i mindre bolag. Frågan äremellertid viktig och värd att uppmärksamma.Regeringens avregleringsdelegation har t.ex. i sinandra rapport föreslagit att regeringen skallundersöka möjligheten att avskaffarevisionsplikten i de minsta företagen. Enligt minmening är frågan under alla förhållanden sådan atten ändring av nuvarande regler måste föregås avomsorgsfulla överväganden.För närvarande är frågan om revisionsplikten ocksåaktuell i två pågående utredningsarbeten.Aktiebolagskommittén skall enligt sina direktivbl.a. ta upp frågor om revisorernas roll i bolagen.Det finns därför anledning att utgå från attAktiebolagskommittén kommer att överväga fråganom utformningen av revisionsplikten.Redovisningskommittén har i sitt avgivnadelbetänkande, Års- och koncernredovisning enligtEG-direktiv, ansett att frågan bör bli föremål förytterligare överväganden i kommitténs fortsattaarbete. Det finns anledning att anta att man inomkommittéerna uppmärksammar den debatt sompågår rörande frågan om den framtidautformningen av revisionsplikten vad gäller demindre företagen. De båda kommittéerna kanförväntas avge sina slutbetänkanden i början av1995 respektive 1996.Svaret på frågan är således att revisionsplikten ärföremål för överväganden såväl inomregeringskansliet som inom två olika kommittéer.Anf. 232 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret. Jag har sett litet grand på hur det ser ut i endel andra europeiska länder när det gäller den härfrågan. Jag vill nämna några exempel.I är de små bolagen undantagna frånrevisionplikt. I är det sammaförhållanden. I är små bolag ocksåundandtagna från revisionsplikt. I har mangått längst genom att tillämpa artikel 11 i EG:sfjärde bolagsdirektiv. Det innebär att både små ochmedelstora bolag är befriade från revisionsplikt. IStorbritannien, som har regler som ärjämförbara med de svenska reglerna, övervägs enbegränsning av revisionsplikten för de minstabolagen.Ute i är alltså det här problemet redan löst.I de länder där man inte har löst den överväger manatt göra det. I är vi sent ute i dettasammanhang. Jag har en bestämd känsla av attDanmark, , och ligger sistmed att ta tag i det här problemet.Statsrådet säger att det är för tidigtatt uttala sig om huruvida bör utnyttja denmöjlighet som EG-direktiven ger att göra undantagfrån revisionplikten i mindre bolag. Jag tycker attvi är sent ute. När jag läser svaret ser jag att denena kommittén skall vara färdig 1995 och den andra1996. När tror statsrådet att vi med denna tidsplankan fatta ett beslut här i om att befria desmå aktiebolagen från revisionsplikt?Anf. 233 Statsrådet (-):Fru talman! Avregleringsdelegationen har nyligenföreslagit att regeringen skall undersökamöjligheten att avskaffa revisionsplikten för deminsta företagen. Frågan är alltså för närvarandeaktuell inom regeringskansliet.Även när det gäller ärtidsperspektivet inte så förskräckande, eftersomkommittén väntas komma med sitt slutbetänkande ibörjan av 1995, alltså om . Jagtycker nog att det ändå finns anledning att avvaktade överväganden som kommer att göras medanledning av Avregleringsdelegationens rapportoch , som visserligen inte skallavge sitt betänkande , har intagit enganska avvaktande hållning på detta område.Kommittén har förklarat att den inte harfunnit anledning att lätta på revisionsplikten förs.k. Det krävs i så fall ytterligareöverväganden.I sitter ju experter på justdetta område. De har också stannat för att föreslåatt undantagsregeln i Artikel 11 för mindre företagvad avser balansräkning i förkortad form inte skallutnyttjas. Det finns alltså vissa överväganden attgöra, innan man stannar för att lätta pårevisionsplikten för mindre företag.Anf. 234 ():Fru talman! Jag menar inte att vi i skallsträcka oss så långt som i Artikel 11 i EU:s fjärdedirektiv. Då skulle ganska stora aktiebolag blibefriade från redovisningsplikt i . Men jagtycker att det skulle vara i högsta grad motiverat attbefria små aktiebolag, t.ex. enmansbolag ellerfamiljeägda bolag med begränsad verksamhet, frånrevisionsplikt -- och göra detta snabbtStatsrådet hänvisar till Aktiebolagskommitténsarbete. Om jag minns rätt fick kommitténtilläggsdirektiv för bara ett tag sedan, vari sades attdet som gäller revision och redovisning skallundantas från kommitténs arbete. Jag hartilläggsdirektiven här. Det är möjligt att jag harmissuppfattat dem. Statsrådet har undertecknatdem, så har jag fel får statsrådet rätta mig.Denna fråga borde behandlas med stor förtur. Viskall inte behöva vänta på att en massa kommittéerblir färdiga. Jag tycker att regeringen skall starta ettintensivt arbete och snabbt framlägga förslag idenna fråga.Anf. 235 Statsrådet (-):Fru talman! Det är riktigt att vi har försökt skiljadessa kommittéers uppdrag från varandra. skall behandla frågan omrevisorernas roll i bolagen. Det finns anledning förkommittén att komma in på frågan omutformningen av revisionsplikten.Som kanske förstår kan jag förnärvarande inte säga mer än att frågan är underberedning både i och ikommittéerna. Regeringen är självfallet inställd påatt i största möjliga utsträckning underlättaverksamheten för mindre företag. Även deöverväganden som görs i detta avseende kommeratt utgå från den målsättningen.Anf. 236 ():Fru talman! Jag är överens med statsrådet om att vihar en småföretagarvänlig regering här i landet,som vill underlätta och förenkla för småföretagen.Men här finns ytterligare ett tillfälle att visahandlingskraft. Jag tycker inte att det skulle vara såförfärligt svårt för att självt ta itumed denna fråga. Det finns ju regler som man kananknyta till. Vi kan se hur man har gjort i olikavästeuropeiska länder. Denna fråga borde varaganska enkel att lösa, om den riktigt goda viljanfinns.Överläggningen var härmed avslutad.37 § Svar på fråga 1993/94:556 om värnpliktigaunga företagareAnf. 237 Försvarsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att hjälpa ungaegna företagare som gör värnplikten.För företagare som gör värnplikten finns ett systemmed näringsbidrag. Näringsbidrag utges, som PehrLöfgreen nämner, med högst per dag.Enligt vad jag har inhämtat från myndigheternafungerar det nuvarande systemet mycket väl. Jagvill också framhålla att det förekommer få ärendenom näringsbidrag som avser värnpliktiga undergrundutbildningen. I dessa fall är det ytterst sällsyntatt nu gällande högsta belopp om permånad inte skulle vara tillräckligt. Jag kan ocksånämna att en värnpliktig med nystartat företag haren viss möjlighet att få anstånd med sinvärnpliktstjänstgöring.Frågor om de värnpliktigas förmåner prövasregelbundet i det årliga budgetarbetet.Förmånsfrågorna måste då vägas mot andraangelägna resursbehov. Skulle det visa sig attsystemet med näringsbidrag inte fungerar så välsom jag har sagt, är jag beredd att omprövafrågan.Anf. 238 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för detta svar, somär mycket utförligt och i stort sett till fyllest för mig.Jag har dock några små synpunkter som jag villframföra.Som statsrådet känner till är det på det viset att allasom genomgår en militär grundutbildning gör detunder en pliktlag. Med lagar tvingar vi rikets ungamän att göra ett avbrott i sina civila förehavanden.Är det då inte självklart att staten måste ta meransvar för att de värnpliktiga inte förlorarekonomiskt på att tjänstgöra i landets försvar? Detfaktum att så inte alltid är fallet ställs ännu mer påsin spets om man beaktar att det endast är en knappmajoritet av de värnpliktiga som fullgör sin militäragrundutbildning.För de unga driftiga män som före sin tjänstgöringhar startat ett företag finns ett näringsbidrag, somsyftar till att täcka det inkomstbortfall som uppstårdå den värnpliktige inte kan arbeta för företaget.Detta bidrag är behovsbaserat, och en särskildprövning görs i varje enskilt fall. Hur kan man sättaett tak på ett system, som efter behov skallkompensera ett påtvingat inkomstbortfall?Moderaterna har alltid varit ett parti som harsträvat efter att uppmuntra initiativrikedom ochföretagsamhet. Hur kan man då iregeringsfunktion tillåta sig att praktiskt slå undanbenen på unga företagare, som varken själva valteller haft någon möjlighet att påverka sin situation?Man får förmoda att taket finns för att besparastaten utgifter. Hur kan man ha en reglering sominnebär att de mest produktiva ungdomarnasföretag slås omkull? Det är nödvändigt, herrstatsråd, att verkligen se över hela frågan, vilket justatsrådet mycket riktigt har sagt i sitt svar, som ärtill fyllest för mig.Anf. 239 Försvarsminister ():Fru talman! I ytterst få fall har man behövt utnyttjamaximitaket på . Jag anser att imånaden knappast är någon blygsam ersättning.Den är närmast det dubbla, fru talman, mot vad enriksdagsledamot tjänar. Jag kan inte vara med omatt man tar bort taket helt och hållet. Under detglada 80-talet fanns det, som väl vet,unga män och kvinnor som tjänade miljoner iveckan. Jag tvivlar på att staten rimligtvis skullebehöva eller ens vilja kompensera detta.Näringsbidraget för värnpliktiga utgör i praktikeninte något större problem enligt de erfarenhetersom vi har inom försvaret.Anf. 240 ():Fru talman! Det enda jag vill tillägga är attförsvarsministern inte har riktigt rätt när det gällerjämförelsen mellan riksdagsmännens löner ochtaket på . Näringsbidraget är en ersättningför förluster och extrakostnader. Jag tycker att viskall se bidraget på det viset.I övrigt tackar jag försvarsministern.Anf. 241 Försvarsminister ():Fru talman! En tvångslag innebär alltid att mantvingas avstå från någonting. Det finns andramänniskor som på grund av värnplikten tvingasavbryta t.ex. studier eller en akademisk karriär.Dem kompenserar vi inte med permånad. Men, som sagt, fungerar inte systemet skallvi naturligtvis titta på det. Men min uppfattning ärdock att det har fungerat bra.Överläggningen var härmed avslutad.38 § Svar på fråga 1993/94:568 om ungdomarsekonomiska situationAnf. 242 Civilminister ():Fru talman! har frågat mig om vilkaåtgärder jag som ungdomsminister avser att vidtamed anledning av de slutsatser som framkommer iSocialstyrelsens rapport 1994.Jag beklagar att inte själv harmöjlighet att ta emot svaret.Socialstyrelsens rapport innehåller en beskrivningoch analys av den sociala välfärden förbefolkningen i sin helhet. Det är helt korrekt, somUlrica anger i sin fråga, att ungdomarenligt rapporten är en av de grupper som underfrämst har fått försämrade villkor.Detta är emellertid ingen nyhet för mig somungdomsminister. beslutaderegeringen om direktiv till en särskild utredning omungdomars levnadsvillkor och framtidsutsikter, dens.k. Bakgrunden var attdet fanns tecken på att ungdomar i störreutsträckning än andra drabbats av arbetslöshet ochbostadsbrist. Utredningen fick i uppdrag attundersöka hur ungdomars etablering på arbets- ochbostadsmarknaderna skall kunna underlättas menockså att studera om det finns risk för ökadegenerationsklyftor i samhället samt hurgenerationsperspektivet skall kunna beaktas vidpolitiska beslut.Vidare kommer redandenna vecka att redovisa en rapport om ungdomarsvälfärd och värderingar. Rapporten, som hartillkommit efter uppdrag från regeringens barn- ochungdomsdelegation och ,kommer att presenteras vid ett särskiltpresseminarium.Generationsutredningens betänkande kommerockså att överlämnas till mig under juni månad.Jag avser självklart att invänta dessa underlag innanjag överväger eventuella förslag till åtgärder.Jag vill i detta sammanhang påpeka att regeringeninte har varit overksam på det här området.Tvärtom har vi förelagt riksdagenen ungdomspolitisk proposition som diskuterades ikammaren förra veckan.I de riktlinjer för ungdomspolitiken som riksdagennu fastställt framhålls ungdomars rätt till godauppväxtvillkor och vikten av att de ges godaförutsättningar att etablera sig som vuxna.Betydelsen av en helhetssyn på ungdomarssituation har också varit ett skäl till att myndighetenpå ungdomsområdet -- fr.o.m. den 1 juliUngdomsstyrelsen -- skall få ett tydligare ansvarnär det gäller att främja ungdomars villkor isamhället.Regeringen har satt ungdomsfrågorna högt på denpolitiska dagordningen inte bara av omsorg omungdomarna utan om hela samhället. Ungdomarslevnadsvillkor och framtidsutsikter påverkar derasframtidstro och har därför betydelse församhällsutvecklingen i stort.Socialstyrelsens rapport ser jag främst som enbekräftelse på hur viktigt det är att dessa frågoräven uppmärksammas i fortsättningen.Då , som framställt frågan, anmältatt hon var förhindrad att närvara vidsammanträdet, medgav talmannen att IngerLundberg i stället fick delta i överläggningen.Anf. 243 ():Fru talman! Jag vill på mina och tacka civilministern för svaret.Det här är en angelägen fråga. Jag vet att våraungdomar i möter ungdomar ute som ärmycket bekymrade för framtiden och tycker att delitet grand stannar upp i sin chans att etablera sigsom vuxna.Det kommer allt fler rapporter om ökade klyftori samhället. Om ingenting görs är vi på väg mot etttvåtredjedelssamhälle.För kom med enannan rapport. Den pekade på segregation. Denpekade på omfördelning där resurser tas från debarn och ungdomar som har det allra jobbigast ochsom löper de största riskerna för framtiden.Den rapport vi nu diskuterar visar på klassklyftordär ungdomarna är förlorare. står ungefär tvåoch en halv årskull utanför den ordinariearbetsmarknaden. 80 000 ungdomar är öppetarbetslösa.