prot · GI0945 · 1994-12-19 00:00:00 — Det fanns EU-anhängare som,enligt tidningsreferat, sade att detta visar hur bra Sve-rige har kunnat påverka EU att röra sig i vår riktning.Det var bara det att kunde ingenkontrollera hur det egentligen förhöll sig med saken.Direktivförslaget, som onekligen berör svenska inri-kes förhållanden och dessutom träffar vagt in i of-fentlighetsprincipens möjligheter och förhållanden,var en hemlig handling. uppfat-tade inte, och uppfattar alltjämt inte, direktivet som enfärdigupprättad handling. Därför är handlingen inteoffentlig. Den uppfattas som något som berör Sveri-ges relationer med andra länder. Därför bör den varahemligstämplad.Men så visade , redaktör för radio-programmet Vår grundade mening, att det gick att fåfram dokumentet via EU genom någon läcka. Detvisade sig då att EU inte ens hade åsatt förslaget medden starkaste hemligstämpeln utan bara använt formu-leringen "restraint" - vilket jag tolkar som återhåll-samhet med spridandet. var egentligenmer ambitiöst - mer EU-lika - än EU självt när detgällde att hemligstämpla EU-material - vilket är oro-väckande för framtiden.Det visade sig då att direktivet, åtminstone vid dentidpunkten, innehöll flera punkter som vid en analys ansåg varaminst sagt oklara i förhållande till vår offentlighets-princip. Det gick att tolka vissa punkter i texten sommer liberala eller tolka dem som mera re-striktiva, allt efter tycke och smak.Vi har fått höra en föredragning från KU om di-rektivet. Eftersom vi inte har sett själva direktivet, vetvi inte om det är den version som Journalistförbundethar sett eller om det möjligen är en senare version.Det säger litet grand om problemet. Även om vi harlugnande besked om att EU har rört sig ytterligare ioffentlighetsförmånlig riktning kan en viss oro beståända till dess dokumenten föreligger offentligt. Vimåste se till att vi får ta del av dem.Detta exempel säger något om situationen. Menframdeles kommer många exempel att gälla där detinom EU:s institutioner utarbetas förslag som gällerinrikes förhållanden i vårt land men där det kan varasvårt att få klart för sig vad de egentligen innehåller,dvs. om de bryter mot svenska principer, om de skullevara utformade på ett sådant sätt att de leder till för-ändringar som det svenska folket skulle vara djuptoenigt om. Detta säger något om den situation som vikan komma att möta när blir EU-medlem.Vi menar därför att förändringen som föreslås ipropositionen och i KU-betänkandet är positiv. Menvi menar att de verkliga förhållanden som kan blifallet understödjer yrkandena i motionerna frånVänsterpartiet och . Därför har vi enat ossi en reservation att yrka att det skall föras in ett styckei sekretesslagen med följande lydelse:"Sekretess gäller inte för handlingar upprättadeinom Europeiska unionen som kommer att berörasvensk lagstiftning eller inrikes svenska förhållanden.Undantag härifrån får göras enbart om det kan visasatt röjandet av en sådan uppgift allvarligt kan skadaSveriges intressen. "Fru talman! Med det sagda yrkas bifall till reser-vationen som är fogad till KU:s betänkande nr 18.Anf. 20 ():Fru talman! Den fråga vi behandlar handlarom offentlighet, om möjligheterna för ett enskilt landinom den europeiska unionen att bevara en hög gradav öppenhet. Men frågan om offentlighet är också enödesfråga för EU. Kommer unionen att klara av att taavgörande steg mot öppenhet och demokratisering?I dag gäller hemlighetsmakeri och tystnadspliktsom huvudregel inom unionen. Små, blygsamma stegmot en förändring har kunnat skönjas ,men det är inte mer än just små och blygsamma steg.I har vi en grundlagsfäst tradition av öppenhetsom vi kan vara stolta över. I och med medlemskapeti EU kolliderar dessa två skilda rättssystem och tradi-tioner. Vad blir effekten av denna kollision?Det sannolika är naturligtvis att integrationspro-cessen inom EU fortgår och att det svenska systemetbör anpassa sig till EU. Det innebär att även vi får ettsystem med betydligt mer av hemlighetsmakeri ochden därmed sammanhängande ökning av mygel ochkorruption som vi ännu sett förhållandevis litet av iSverige. Vi får också en sämre offentlig debatt ochallt färre människor som känner sig delaktiga i be-slutsprocessen.Den som i likhet med mig inte vill se en sådan ut-veckling kan naturligtvis kämpa emot. Helt omöjligtär det inte att nå en viss framgång, och helt ensam ärman inte. Några små länder, som och Dan-mark, kämpar för mer öppenhet, och EU:s låtsaspar-lament står ofta på samma sida.Frågan är var står. Kommer den svenskastatsförvaltningen och regeringen att hävda den tradi-tionellt svenska linjen även när det leder till irritation iBryssel, , eller ? Eller köper man innya hemligstämplar för att stryka överheten medhårs?Mycket tyder på att det är den senare inställningenSverige har valt.För någon vecka sedan testade . Av de 100 papper som tid-ningen försökte få utlämnade hemligstämplades 80,dvs. EU:s hemligstämplar gällde alltså även iSverige, trots att vi formellt ännu inte ens var med-lemmar.EU-delegationen i riksdag är ett rentskämt och fungerar inte. Ledamöterna skall yttra sigom nya lagar efter att ha fått en allmän beskrivning påfyra eller fem rader i stället för lagtexten. På EU:stoppmöte i var det inte från den svenska dele-gationen som journalisterna fick reda på vad somhände bakom lyckta dörrar.Mycket tyder alltså på att den svenska statsför-valtningen och regeringen redan valt väg. Det är enhelt annan linje än den man pratade om i så storaordalag inför folkomröstningen. Det formliga eröv-ringståg för offentlighet och demokrati som då tycktesvara i vardande har redan stannat upp. Risken är att vihjälper till att stoppa utvecklingen mot större öppen-het, genom att vi är så genuint anpassningsbara ochauktoritetsberoende.Så går jag över till dagens lagförslag. EU:s lagargäller över svenska. I princip gäller EU:s tystnadspliktoch hemligstämplar oavsett vilka lagar vi stiftar här.Det gäller också den omtalade arkivförordningen. Avregeringens förslag såväl som konstitutionsutskottetsbetänkande framgår att hänsyn skall tas till de önske-mål som kommer från dem som lämnar uppgifter tillSverige: "Om den främmande staten eller den mellan-folkliga organisationen anser att en överlämnad upp-gift är hemlig, kan det enligt regeringen givetvis varaett skäl för att anse att ett utlämnande, med lagrum-mets ord, stör ?Sveriges mellanfolkliga förbindelser´. "Det nya förslaget utgör alltså inget problem förfortsatta hemligstämplar. Det framgår t.o.m. mycketklart, att när det blir konflikter, t.ex. kring meddelar-friheten eller handlingars offentlighet, får vi helt en-kelt ändra våra lagar.Man kan säga om dagens lagförslag omskadeprövning med rakt skaderekvisit som förre pro-fessorn säger i remissvaret frånLunds Universitet: "Resultatet blir detsamma som omman infört absolut sekretess för hemligstämpladehandlingar. "Man kan alltså ifrågasätta om dagens ändring avutrikessekretessen har någon som helst betydelse förökad offentlighet i EU-sammanhanget. I praktiken harEU:s hemligstämplar fortfarande möjlighet att få fullgiltighet i . I praktiken är det t.o.m. oklart omsvenska myndigheter över huvud taget har rätt att göraen självständig prövning för att lämna ut handlingar.Framtida rättsfall får visa sanningen, och det somligger allra sämst till i det här sammanhanget är densvenska meddelarfriheten.Den som vill driva linjen om största möjliga öp-penhet borde ha följt förslagen från ochVänsterpartiet om att EU-handlingar skall betraktaspå samma sätt som svenska och således inte berörasav utrikessekretessen. Men utskottet svarar att mansaknar underlag att lägga fram förslag av den angivnainnebörden. Att ta fram sådana underlag trodde jagannars var en huvuduppgift just för utskottet. Manborde också ha följt vårt krav på att offentlighets-principen liksom regeringsformens fri- och rättigheterskall undantas från det som kan överlämnas till EU.Det mest positiva i förslaget är inte ändringen avutrikessekretessen utan den förklaring där regeringensäger att den regelmässigt skall redovisa sina ställ-ningstaganden i ministerrådet. Det var ett löfte frånMats före folkomröstningen som regering-en nu stadfäster och som jag garanterar att vi i Miljö-partiet kommer att följa upp. Det finns också en posi-tiv sidoeffekt, som gör att vi sannolikt kommer att fåoffentlighet för fler handlingar från UD när det gällerländer som inte är medlemmar i i utrikessekretessen är därför inte heltmeningslös, även om den i första hand måste ses somen taktisk manöver av ja-sidan inför folkomröstningenför att komma undan den svåra diskussionen om denminskade offentlighet som ett EU-medlemskap obe-vekligt innebär. Taktiken lyckades, men praktiken ärregeringen än så länge betydligt sämre med.Anf. 21 ():Fru talman! Frågan om offentligheten och insyneni EU var en av de viktigaste debattpunkterna i folkom-röstningsdiskussionen. Det var en del i avvägningenmellan demokrati och suveränitet; blir det mer ellermindre av båda delarna vid medlemskap eller om viskulle stå utanför?Samtidigt utvecklades en liknande debatt i EU-systemet efter . Kritiken och den svenskadebatten kom efter , inte före, vilket natur-ligtvis var ett misstag, som vi kan beklaga. En serieuttalanden har gjorts i EU-sammanhang som pekar påatt man vill röra sig åt ökad offentlighet, men det äruppenbarligen konflikter mellan olika aktörer.Diskussionerna i kring de här frågorna hardäremot avtagit i intensitet, och det finns några punk-ter på den vägen: deklaration i samband medmedlemskapet och EU:s egen utveckling. Jag villgärna ge den talare rätt som sade, att när MatsHellström i skulle klargöra hur öppen densvenska delegationen var visade det sig att han inga-lunda var först på plan, utan de erfarna EU-politikernahade stormat ut från ministerrådet tidigare och lämnatut mycket.Själv tog jag ganska stort intryck av en debatt nå-gon vecka före folkomröstningen, när två av våramera erfarna journalister berättade om hur det är attarbeta i EU och i . Det som då framkom varatt en svårighet onekligen låg i att få tag i en handling,däremot inte i att få tag i uppgifter om förhållandeninom EU. De drog fram sådana uppgifter som snarastpekade på att det där var lättare att få fram uppgifterom hur partigrupperna, partifraktionerna, ställer sig änvad det är i . Det var en tankeställare, somledde till att offentlighetsdiskussionen i komatt bli litet lugnare.Jag tycker för min del inte att saken är utklaradinom EU, och det finns ett intressant rättsfall på gång.Guardian har lyft fram frågan om tillgängligheten avministerrådets handlingar. Jag tycker för egen del attdet finns anledning för att som en svenskståndpunkt års regeringskonferens ta uppmöjligheten att i fördragsmässig form lyfta in det vimenar med offentlighet inklusive meddelarskydd. Detär en offensiv svensk ståndpunkt - en av några, hop-pas jag - som vi borde ha med oss årsfördragsöversyn.Alla partier i är nu överensom att tillstyrka den proposition som regeringen harlagt fram, och jag tror också att vi alla menar att det ärviktigt att det i förhållande till den nuvarande lag-stiftningen blir ett skifte i tillämpningen. Derättstillämpningar som här har tagits upp och som harinträffat avser förvalt-ningsmyndigheters tillämpning på grundval av dennuvarande sekretesslagen, som skall ändras.Utgångspunkten skall bli att offentlighet nu skallgälla i ett normalfall. Den bedömning som görs ipropositionen och som vi i utskottet ställer oss bakomär att för handlingar och uppgifter som härrör frånSverige bör offentlighetsprincipen vara i synnerligenhög grad vägledande. När det gäller handlingar upp-rättade inom EU eller handlingar och uppgifter somberör de andra medlemsstaterna förutser vi störresvårigheter att få samma öppenhet. Det gäller bl.a.sådana memorialanteckningar som förs vid slutför-handlingarna i ministerrådet, något som har tagits upphär. Det kan vara besvärligt för oss att lämna ut full-ständiga uppgifter därifrån, eftersom det kan leda tillatt det blir svårare för oss att själva få betydelsefullauppgifter. Men jag tror att vi är överens om att detäven här finns anledning att tillämpa den nya sekre-tesslagen med stor tonvikt vid offentlighet.Regeringen och majoritetmenar att det finns anledning till en noggrann upp-följning av hur vi fr.o.m. , när vi blirmedlemmar, kommer att tillämpa den lagändring somgörs. Det antyds också att man efter ettutredningsarbete skulle kunna komplettera sekretess-lagen med en än öppnare föreskrift som gäller vårarelationer till EU.Reservanterna anför att det redan nu vore möjligtatt göra en sådan regelförändring, men läser mannoggrant vad som framhålls i reservationen, visar detsig att reservanterna menar att det även måste finnasen sekretessläggningsmöjlighet. Om annarsskadas, skall det även enligt reservanterna vara möj-ligt med en sekretessbeläggning. Inget undantag finnsegentligen i reservanternas uttalande till vägledningför när det skall äga rum. Det förhållandet att manpekar på den möjligheten utan att ha något egentligtbakgrundsmaterial visar att saken inteär tillräckligt beredd för att vi skall kunna fatta ettsådant beslut.Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan.Anf. 22 () replik:Herr talman! Jag vill fråga omhan menar att socialdemokraterna står bakom attgenomföra en ytterligare förändring, om det visar sigatt det här förslaget blir ett slag i luften.Anf. 23 () replik:Herr talman! Ja, visar det sig att detta är ett slag iluften, dvs. inte leder till någon reell förändring itillämpningen mellan avvägningen av offentlighet ochsekretess, är vi socialdemokrater inställda på att gåvidare. Men för detta fordras ett grundligt utrednings-arbete och även att vi får ordentliga erfarenheter avhur det i verkligheten går till när vi har blivit fullvär-diga medlemmar.Anf. 24 () replik:Herr talman! Eftersom det nu är socialdemokra-terna som skall visa hur detta faktiskt skall fungera -det är t.ex. socialdemokraterna som i regeringen be-slutar om hemligstämpling i många av dessa fall -avser socialdemokraterna såvitt jag förstår oavsettlagändringen att fr.o.m. nu införa en ny praxis.Detta kommer jag och säkert många med mig attfölja mycket noggrant. Om det inte blir så , kommervi också att påpeka för socialdemokraterna, för Björnvon och för den socialdemokratiska regeringenatt det inte blev någon ändring. Detta skulle vonSydow kunna ta med sig till sina kontakter i regering-en, kanske t.ex. till . Det är viktigt att dettaföljs upp i praktiken.Anf. 25 () replik:Herr talman! tillämpar svenska förvaltning-smyndigheter och vår regering gällande lag-stiftning. ändras lagen, och då är det alla myndig-heters skyldighet att göra en granskning på grundvalav den nya lagstiftningen. Av förarbetena framgår attdet är regeringens avsikt att förskjutningar skall ske itillämpningen. Hur de exakt kommer att utformas kaningen av oss veta. är förhindrad att före-skriva hur myndigheter eller regeringen i ett särskiltfall skall avgöra ett ärende, men en utvärdering ochuppföljning skall komma till stånd. Syftet bakomlagändringen, inte bara från socialdemokratiskt hållutan såvitt jag förstår från alla partier i äratt det skall bli ändringar i den verkliga tillämpningen.Anf. 26 () replik:Herr talman! Jag tycker att den långtgående utfäs-telse i positiv riktning som här görsom talesman för utskottsmajoriteten är värdefull ochskall tas ad notam. Han har fel på en punkt, nämligennär han inskränker kretsen av dem som skall följautvecklingen noggrant till att bara gälla utskottetsmajoritet. Jag vill poängtera att vi från utskottetsminoritet nog kommer att följa utvecklingen på dethär området väl så noggrant.I lagförslaget görs en precisering, nämligen attsekretess gäller om man kan visa att det är till allvar-lig skada för om en uppgift röjs. En sådanundantagsregel måste tyvärr finnas, men EU-handlingar skall likafullt normalt behandlas på sammasätt som inrikeshandlingar, för det offentliga samtaletsfrämjande. Vi menar att man egentligen borde kunnafölja reservationens linje , med den erfaren-het som vi har sett att man har gjort i andra länder avhur EU-systemet faktiskt fungerar och med den rela-tiva slutenhet som förekommer inom ramen för nuva-rande lagstiftning. Som jag försökte visa med ettexempel i mitt inledningsanförande går svenskamyndigheter tydligen längre än vad EU självt kräver iform av sekretess.Vi kan ändå se en rad positiva tecken i vonSydows hållning. Vi skall verkligen följa upp dettaoch se till att det inte blir några försämringar på dettaområde, om så är möjligt.Anf. 27 () replik:Herr talman! Det är värdefullt att diskussionen häri kammaren ändå visar att det föreligger en undan-tagsregel även i reservanternas förslag. Den motive-ring härför som nu anför är snarlikmajoritetens och förefaller sålunda vara oomtvistad.Jag vill i offentlighetsfrågan och med tanke pådatadirektivet m.m. säga att det handlar om en pro-memoria som påminner ungefär om promemorior iregeringskansliet inför tillkomsten av en proposition.När ministerrådet lyckas samla sig till ett beslut idenna fråga skall ärendet hänskjutas till parlamentet,och det intryck som åtminstone jag har fått vid studierav den frågan är att faktiskt är enännu öppnare församling än riksdag. Ut-skotts- och partigruppsmöten läcker inte som såll utanär i princip mer eller mindre tillgängliga för allmänhe-ten.Datadirektivet är inte slutgiltigt beslutat för om-formulering till svensk lag, utan det skall beredasytterligare. Vi får väl hoppas att det i flertalet fall bliren blandning av omfattande perioder av öppenhet ochkorta perioder av sekretess, de senare kanske framförallt knutna till slutförhandlingsskedena i ministerrå-det, som fortfarande har i huvudsak mellanstatligkaraktär. På den här punkten spelar närvaron av en mycket betydelsefull roll.Man kan ha olika ståndpunkter i frågan om vilkenbeslutsfattande förmåga skall ha, menjag menar att det är oomtvistligt att den spelar enmycket viktig roll för öppnandet av EU-processerna.Anf. 28 () replik:Herr talman! Jag skall kanske utöva litet av själv-kritik. Det hade möjligen varit bättre för min egen saki debatten, om jag hade exemplifierat med en förord-ning inom EU i stället för med ett direktiv, men efter-som datadirektivet nu är föremål för diskussion, valdejag det exemplet.Det ligger visst en del i det som , men problemet är att vi i som underlagför det offentliga samtalet har utredningar, remissför-faranden osv. långt innan förslag kommer fram tillparlamentet och behandlas där. Det finns alltså storamöjligheter för människor att bilda opinion, om de såvill, såvida de är missnöjda med något förslag som ärpå gång.Inom EU är dock handlingar interna ända till dessatt de läggs på parlamentets bord i . Då ärdet så dags för opinionen att göra sig gällande. Dettagäller i lika hög grad för förordningar som för direk-tiv. Det är den stora faran för det offentliga samtalet,och det är också därför som den förra regeringen i sinegen EU-proposition påtalar riskerna för inskränk-ningar i det offentliga samtalet på grund av de reglerom offentlighet och sekretess som finns i EU.Vi äreniga om att försöka föra en kamp från svensk sidaför att slå vakt om offentligheten. Låt oss då vinnaerfarenheter av EU och se om vi kan nå framgång iden kampen.Anf. 29 () replik:Herr talman! Jag vill också erinra om att kommis-sionens förslag är offentliga. Kommissionens direktivfinns avtryckta i en svensk offentlig utredning omförändrad datalagstiftning som ännu inte har kommittill stånd ordentligt i , beroende på att man harvelat avvakta och se hur utvecklingen blir. Genommedlemskapet har vi kanske också ökade möjligheteratt påverka utformningen av direktivet. Det är enkombination av öppenhet och slutenhet. Vi är väl allaöverens om att vi skall ha våra svenska traditioner såmycket som det över huvud taget går.Som jag antydde har vi under hela dennadiskussionspunkt rört oss från mera av konflikter moten större grad av konsensus. Det har skett bl.a. på detsätt som säger - genom svenska of-fentliga utredningar, offentlighet i remissbehandlingosv. Det är en glädje att här i kammaren få se en avutredarna, en person som har spelat en stor roll i den-na process, en utveckling som har gått från delvisfelaktiga och delvis korrekta konflikter mot en situa-tion präglad av mera konsensus. Jag talar om profes-sor , tidigare ärad ledamot av dennakammare, som gör kammaren den äran. Detskall även i vårt land gå till på det sättet när vi driverberedningsprocesser och utredningar kring sådant somhar med EU att göra, att det traditionella svenskakommitté- och remissväsendet skall kunna användas.Anf. 30 ():Herr talman! Också jag vill gärna hälsa DanielTarschys välkommen in i kammaren. Den utredningsom ligger bakom det beslut vi kommer att fatta nu ärutomordentligt värdefull.Björn har tolkat konstitutionsutskottetsbetänkande alldeles korrekt. Vi är inte nu beredda tillnågra särregler. Vi vill först vinna erfarenhet av hurde nya utrikessekretessreglerna kommer att tillämpasinnan vi i så fall börjar strama åt.Jag vill också instämma med iatt det är viktigt att nu arbetar för en ökadöppenhet inom EU och att regeringskonferensen 1996kan vara ett bra tillfälle att ta upp detta. villjag utfärda en varning. Skulle nu EU fatta beslut omoffentlighetsprincipen, blir det också bindande förSverige. Just nu finns i EG-rätten egentligen ingabeslut om någon offentlighetsprincip. Risken att Sve-rige då skulle få inskränka sin offentlighetsprincip ärsnarare större än chansen att vi skulle kunna behålladen unikt stora öppenhet som vi har. Självfallet skallvi ändå driva denna problematik inför regeringskonfe-rensen.Konstitutionsutskottet har redan börjat med attfölja upp dataskyddsdirektivet, som ett testfall i frågaom utskotts ökade aktivitet när det gälleratt följa EU-arbetet. Som har framhållits här är detden nuvarande regeln som förvaltningen har fått följa.Den innebär slutenhet och icke offentlighet. Nukommer vi att införa en ny princip som innebär attallting skall vara offentligt som man inte verkligenkan visa på skadar våra relationer. Vi får följa hur detfungerar. Enligt den ändring i riksdagsordningen somriksdagen beslöt om har vi också möjlig-het att inkalla statsråd till utskottet för att få ökadinformation.Offentlighetsprincipen i EU-sammanhang hotas avgrundmurade traditioner från två håll i . Denhotas genom den diplomatiska förtrolighet som sedanårhundraden präglat diplomaters verksamhet. EUmedför något helt nytt. Vår ambassadör i Brysselkommer i praktiken att besluta om lagar i Sverigetillsammans med kollegerna i Coreper. Det har aldrighänt förut att diplomater har beslutat om lagar i Sve-rige. vill det till en kraftansträngning att lära dip-lomater att bli öppna om vad de håller på med.Offentlighetsprincipen hotas också genom desvenska traditionerna att förhandlare skall tiga sommuren. För vår inre syn träder fram bilden av rader avtysta män som löneförhandlat och avmätt viftat bortivriga reportrar med orden: "Inga kommentarer. "Vi har erfarenhet av hur hemligt allt blev. närSverige förhandlade om . Jag skulle tro attdet var på grund av det som utred-ning tillsattes.Nu kommer stora delar av vår lagstiftning att ut-formas i ständiga förhandlingar med främmandemakt. Självfallet kan det vara klokt att inte springa utmed sitt förhandlingsupplägg, vad vi skulle göra omvi inte får igenom det vi vill. Men som konstitutions-utskottet påpekar måste hållning till en EU-lag offentliggöras, så att de som berörs och allmänhe-ten kan påverka regering, ämbetsmän och diplomatersom deltar i EU:s beslut om lagen.Det var som tog ställ-ning till KU:s betänkande 22 om hur samverkan mel-lan riksdag och regering skall utformas sedan vi an-slutits till EU. Så fort ett lagförslag kommer från blir det alltså offentligt, som har påpe-kats. Det översätts till svenska. Regeringen bör dåsända det till tillsammans med uppgifter omvilka svenska lagar som påverkas.Det är viktigt att fackutskotten engageras på etttidigt stadium i EU:s beslutsprocess, då man fortfa-rande kan påverka.