prot · GH0954 · 1994-01-20 00:00:00 — Jag ärinte säker på att är beredd att i alladelar ta konsekvenserna av sina egna förslag, menlåt mig ställa frågan.Simon Liliedahl säger att EKN inte ärkonkurrenskraftigt. Med all respekt för SimonLiliedahls önskan att främja export osv. menar jagatt han har absolut fel på den punkten. Allautredningar visar att EKN hävdar sig väl ikonkurrensen. På vissa områden ligger man bättretill, och på andra områden ligger man sämre till.Simon Liliedahl tog upp . har bättre villkor närdet gäller t.ex. de baltiska länderna eller det ryskanärområdet? Det är en fråga till säger att räntorna hos EKNär betydligt högre än vad de är hos utländskaexportkreditgarantiinstitut. Mig veterligen tarEKN inte ut räntor. EKN ger inte ut lån. Jag förstårinte vad syftar på när han sägerränta. Det är kanske något annat han avser.Simon Liliedahl talar om behovet av en bättresamordning. Det kan säkert finnas skäl att se översamordningen mellan de olika instituten. Jag är denförste att mena att vi kanske har för mycketbyråkrati på det här området. Regeringen prövardessa saker löpande, men det finns säkert mer attgöra.Simon Liliedahl säger att vi skall göra BITShalvstatligt och att näringslivet skall gå in med 50 %där. Jag är gärna beredd att pröva detta omnäringslivet är berett att svara för avkostnaderna på samma sätt som när det gällerExportrådet. Om näringslivet är berett att betala50 % av BITS verksamhet är jag den första attförorda detta.Detsamma gäller om näringslivet är berett att fulltut ta sin del av riskerna. Då tycker jag att det kanfinnas skäl att titta på om vi kan finna en annanform för EKN:s verksamhet. Ju mer näringslivetbidrar med när det gäller finansieringen av olikaverksamheter, desto större anledning finns det attgöra gemensamma projekt av det slag som vi har iExportrådet. Jag tycker att det i allt väsentligtfungerar bra.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellationerna 1993/94:54 och 55om stranderosionen i SkåneAnf. 8 Statsrådet ():Herr talman! Per Stenmarck har frågat mig vilkainitiativ som regeringen är beredd att ta för attmotverka de problem som uppstår genomstranderosionen.Kaj har frågat mig om jag i regeringenkommer att verka för att staten tar sitt ekonomiskaansvar för ett fullskaleprojekt för att hindrastranderosion i . Vidare har om jag kommer att arbeta fram en fysisk planför där en del av planarbetet skallomfatta stränderna.Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang.Stranderosionen vid Skånes kuster har diskuteratsflera gånger tidigare i . Jag tänker därförfrämst ta upp det som har hänt sedan jag förragången svarade på en interpellation av PerStenmarck i ämnet.Våren 1992 besökte jag och mina medarbetareYstads kommun och strandbad för att fåen egen bild av hur stranderosionen vid denna kusthar utvecklats.Jag träffade också forskare, kommunalaföreträdare och enskilda. Jag har även haft kontaktmed statliga myndigheter som arbetar mederosionsfrågor, såväl i som i grannländer.I november 1992 ägde en överläggning rum mellanföreträdare för Ystads kommun, ochNaturvårdsverket. Även Miljö- ochnaturresursdepartementet var representerat. Viddetta tillfälle redogjorde parterna förproblematiken med stranderosionen inom Ystadskommun. uttalade att verket ärpositivt till forskning om erosionsproblem och attverket även är positivt till att medfinansieraforskning, under förutsättning att den uppfyller devetenskapliga kriterier som verket ställer påforskningen.I februari 1993 ansökte Ystads kommun hosVattendomstolen vid om tillståndatt uppföra kustskydd i form av sandutfyllnad,friliggande vågbrytare och s.k. hövder vid YstadsSandskog samt vid strandbad ochHagestads naturreservat. En av hövderna varavsedd särskilt för forskning.Vattendomstolen har lämnat tillstånd för flertaletav de ansökta åtgärderna, med undantag för vissaåtgärder vid Löderupsområdet. Vattendomstolensdom har överklagats av Ystads kommun tillVattenöverdomstolen, som ännu inte har avgjortärendet.Vidare, som en del av ett samarbete mellan Lundstekniska högskola, Tekniska högskolan iStockholm och , har en rapport omkusterosion i nio skånska kommuner tagits fram.En av kommunerna är . I rapportenkarakteriseras de kusttyper som förekommer ikommunerna med avseende på bottentopografi ocherosionskänslighet som försök har gjortsatt klargöra anledningarna till den tillbakaryckningav strandlinjerna som uppstått längs vissakustavsnitt. I rapporten presenteras också förslagtill olika kustskyddsåtgärder som kan komma ifråga inom respektive kommun för att bromsadenna utveckling.Naturvårdsverket har beviljat anslag till projektetKustnära sedimenttransporter, som bedrivs isamarbete mellan ochTekniska högskolan i och som avseruppföljning och utvärdering av tekniken att byggahövder som erosionsskydd vid strandbad.NUTEK finansierar forskningsprojekt påTekniska högskolan i . Där försöker manbl.a. via modellförsök utveckla tekniken förerosionsskydd till att bli mer naturanpassad, för attdärigenom undvika de problem med störd jämviktmellan olika kuststräckor som konventionell teknikkan medföra. Vid pågår ocksådiskussioner med skånska erosionsdrabbadekommuner, däribland , för att klarlägga omintresse finns för att deltaga i ett särskilt projekt förteknikutveckling av erosionsskydd. Meningen är,efter vad jag förstår, att utveckla, bygga ochutvärdera ny erosionsteknik inom ramen förNUTEK:s teknikupphandlingsprogram.Jag tycker att detta visar att det finns myndigheteroch forskningsinstitutioner som är engagerade ifrågorna kring erosionen och som är beredda attikläda sig ett ekonomiskt ansvar för genomförandeav forskning, teknikutveckling ochteknikupphandling inom området. Det bör, somPer Stenmarck och säkert inser, varaen grundläggande princip att forskning om ochåtgärder mot stranderosionens effekter organiserasoch finansieras inom respektive myndighetersansvarsområden och ramar. I de fall regeringenundantagsvis kan anses ha skäl att söka påverkaprocessen med särskilda insatser börhuvudprincipen vara att det gäller fall då vitalanationella intressen är hotade. Det bör varanaturligt att berörda statliga sektorsmyndigheteruppmärksammar sådana behov i anslutning till sinlångsiktiga investeringsplanering.När det gäller fråga om fysiskplanering för kan jag nämna attregeringen tillsammans med övriga Östersjöstaterarbetar med att utarbeta en Vision förÖstersjöområdet . Denna planering är enframtidsvision där vi tillsammans söker att utvecklalämpliga strategier för Östersjöområdetslångsiktiga utveckling i fråga om markanvändningoch miljö.Anf. 9 PER STENMARCK (m):Herr talman! Jag ber att få tacka för statsrådetsutförliga svar.Längs stora delar av den skånska kusten ärstranderosion ett mycket stort problem.Kommuner som , , ,, och är i olika höggrad drabbade av detta. Dessa kommuner har ivissa fall lagt ner mycket arbete och storainvesteringar på att finna en lösning.Hårdast drabbat är strandbad öster omYstad, där stora områden är skadade. Strändernahar minskat, i vissa fall kraftigt och på mycket korttid. Det rör sig om en strandförskjutning jämfört med hur situationen var på1800-talet.Samtidigt -- och det är egentligen det allvarligaste isammanhanget -- kan man också finna atterosionsproblemen ökar. Strandlinjen förskjutsmed en accelererande hastighet. Det har gjort attproblemen har ökat och blivit alltmerkomplicerade.Den mark som det här rör sig om är normalt settallemansrättsligt tillgänglig. Detta är av storbetydelse i ett landskap som , där det råderbrist på sådana områden.Det finns förmodligen många orsaker till skadorna,och en pågående klimatförändring är sannolikt enav dem.Med en höjning av vattenytan, som experterna anser fullt möjlig, inom denärmaste 40 till 50 åren kommer samtidigtkustlinjen att retirera med ytterligare 25 till 50meter. Därmed kommer inte mycket att återstå avdessa sandstränder runt den skånska sydkusten.Jag har i olika sammanhang försökt få förståelse föratt vår natur inte enbart är en kommunalangelägenhet, utan att den också, och primärt, ärnågonting som berör oss alla. Den berör oss ihögsta grad som privatpersoner, men det finnsockså ett statligt intresse och ansvar för att åtgärdervidtas när delar av vår natur är hotade.Jag tycker, även sett mot denna bakgrund, attdagens svar är positivt. Statsrådet ger enredogörelse för en lång rad av aktiviteter under desenaste åren. Detta är glädjande. Jag tror också attdet ligger någonting principiellt riktigt i statsrådetsresonemang, något som jag vill belysa med följandeord ur hennes svar:''Det bör -- -- -- vara en grundläggande princip attforskning om och åtgärder mot stranderosionenseffekter organiseras och finansieras inomrespektive myndigheters ansvarsområden ochramar. ''Därmed har jag också sagt att dagens svar vittnarom en förståelse för problemet och ett intresse föratt försöka lösa det.Och det är där som jag kommer till det som jag sersom den sista länken i kedjan -- den som jag tyckersaknas i statsrådets svar -- nämligen vad som händernär all den forskning kring stranderosionen som nusatts i gång väl har lett till konkreta förslag tilllämpliga åtgärder. När vi skall gå från -- för atthänvisa till den mening som jag citerade --''forskning om'' till ''åtgärder mot''stranderosionens problem? Hur skall forskningensresultat omsättas i praktiken, och vem skall ansvaraför detta? Detta skulle jag gärna vilja att statsrådetägnar åt att utveckla.Finns det egentligen någon myndighet som känneransvar för detta? I , som ju också är ettland som kraftigt drabbats av stranderosion, finnsdet en myndighet som handlägger denna typ avproblem. Jag tror inte att behovet är så stort av flermyndigheter i , men jag tycker att någon avdem som redan finns skall känna ansvar för justdetta problem.Anf. 10 ():Herr talman! Jag skulle först vilja fråga statsrådetGörel Thurdin: Vad har vi skåningar gjort somleder till att , hennes departementoch har så svårt att fatta beslut somberör ? Det är inte bara fråga ombeslutsvånda, utan jag anser att det även visas ennonchalans.Jag ställde en fråga till statsrådet , och får jag svaret på den. Naturligtvisär jag tacksam för att statsrådet kommer tillkammaren och besvarar min interpellation, menjag tycker, till skillnad från Per Stenmarck, att detsvar som jag har erhållit är tungt och innehållslöst.Den fråga som jag ställde till var:''Kommer statsrådet i regeringen verka för attstaten tar sitt ekonomiska ansvar för ettfullskaleprojekt i , som uttalades vidbesöket i ? ''Inte med ett ord besvaras denna fråga. Det svarsom lämnas är en uppräkning av vad som gjorts,sådant som vi visste redan när interpellationenskrevs. Det är inte några nyheter.De träffar som ägt rum, och som , har skett på initiativ av Ystads kommun.Görel Thurdin och hennes departement har intetagit något som helst initiativ i den här frågan.För nästan exakt debatterade vi denhär frågan i . Då urskuldade sig GörelThurdin med att hon var ny som statsråd och intekände till de här problemen. Det hade jag fullrespekt för. Jag bjöd därför ner tillYstad för att hon på plats skulle få se eländet. Viddet tillfället gjorde statsrådet vissa uttalanden.Bl.a. sade hon att någon skulle ta tag i problemetoch att det skulle bli en lösning på det. Statsrådetsade vidare att man skulle utse en statlig myndighetsom skulle ha till uppgift att sköta sådana härproblem. Vad har hänt under de här två åren?Ystads kommun har inte hört ett ord från statsrådetpå . Det är inte konstigt att Österlenboroch skåningar undrar om den där kvinnan, , som var i och talade så väl, finnskvar i regeringen. De har inte hört något från hennesedan besöket. Det är nonchalant.Problemet är ju inte att rädda fastigheter; det är enmindre bit. Problemet är större än så. Forskaresäger -- det var också Per Stenmarck inne på -- attväxthuseffekten kommer att innebära att vi får enhöjning av havsytan under kommandeårhundraden. Vi kommer att få upplevaerosionsproblem på flera andra platser längsSveriges kuster. Det är jag övertygad om. Av denanledningen ser jag det som oerhört värdefullt på den mest utsatta kustremsan i hela ,vid strandbad, skaffar sig erfarenhetergenom att använda den för ett fullskaleprojekt. Detär en sträcka på 1.700 meter.Görel Thurdin säger att myndigheter ochforskningsinstitutioner är beredda att ikläda sigekonomiskt ansvar för genomförandet avforskning, teknikutveckling ochteknikupphandling. Det skall då finansieras genomrespektive myndighets ansvarsområde. Vilken myndighet, eller vilkamyndigheter, syftar på? Vems ramskall det tas från?Naturvårdsverket säger t.ex. i ett brev till Ystadskommun att inte harmöjlighet att inom ramen för det anslag som verketdisponerar bidra till byggnadskostnaderna. att det finns 10 miljoner över iNaturvårdsverkets anslag som kan disponeras förbyggandet av hövder? Eller finns det något annatverk, som vi inte känner till, som har de pengarna?I den budget som presenteras har jaginte funnit några medel avsatta för detta ändamål.I december fattade en enig riksdag beslut om attstaten bör ikläda sig ett större ekonomiskt ansvar såatt ett fullskaleförsök kan genomföras. Vad tänkerstatsrådet göra åt detta? Kommer även detta attnonchaleras av ?Stranderosioner har kostat kommun totalt10 . Fastighetsägarna har betalat 1miljon kronor för byggandet av hövder. Vadkommer regeringen att göra? De medel som GörelThurdin anger att olika myndigheter har bidragitmed har ju använts till forskning. Det är mycketteoretisk forskning. är det fråga om ettfullskaleförsök. För att det skall bli verklighetbehöver det byggas ytterligare fyra hövder.Kostnaden för att de skall kunna färdigställas,inklusive sandutfyllnad, kommer att bli upp mot 15miljoner kronor. Då har man fullföljt det somVattendomstolen sagt ja till.Anser statsrådet att Ystads kommun ensam skallbidra med dessa medel, eller vem skall göra det?Om inte dessa medel kommer fram fallerfullskaleprojektet.Jag påstår att det nu måste bli ett slut på detta. Numåste vi handla. Det var Per Stenmarck också innepå. Visa att det finns mod att fatta beslut så attberörda parter slipper uppleva ytterligarelångbänk.Anf. 11 Statsrådet ():Herr talman! Jag noterar att ärsocialdemokrat och förväntar mig naturligtvis inteatt han skall ge uttryck för någon annan syn påtillvaron än den som han har presenterat, inte helleratt vill uppfatta det som ändå hargjorts sedan jag besökte och tittade på det härområdet.Jag har personligen besökt flera myndigheter. Jaghar talat med generaldirektörer och forskare. Jaghar frågat vilka möjligheter det finns att gå inmed finansiering. Man har då från myndigheternaställt kravet att vissa villkor skall uppfyllas. Mandiskuterar ju faktiskt vad som är bäst att göra föratt skydda stränderna. Det är en naturlig påverkansom sker. I vissa delar finns naturreservat där mannaturligtvis inte bör göra någon påverkan. Det är jude krav vi har när det gäller att skydda ettnaturreservat -- även om havet tar delar även avdet.Det finns forskare som säger att om man skyddaren viss del av stranden händer något på sidan om;man kanske gröper ur på andra håll. Om manskyddar ett visst område kan det alltså skada ettannat. Därför är det oerhört viktigt att man vidtarrätt åtgärder så att det inte får fel effekt så att lägetförvärras. De stenanläggningar som människorbyggt kan ha bidragit till att det bildats virvlar somgröper ur mer sand än om man inte hade vidtagitnågra åtgärder alls.Man måste lyssna på dem som undersöker de härproblemen. Det tycker jag att man nu har gjort. PerStenmarck hade ju ändå uppfattningen att det finnsett stort intresse för dessa frågor. Jag är tacksam föratt någon har uppmärksammat det, eftersom fleramyndigheter -- och också universitet -- ärinvolverade i de här frågorna.Dessutom har något mycket konkret kommit fram.Nämligen rapport nummer 1 om det här området.Nutek, Ystads kommun, KTH och Institutionen förteknisk vattenresurslära gav ut den här rapporten iLund 1993. Den handlar om alla de kommuner somhar sådana här bekymmer. Det handlar alltså om att manvill nå fram till konkreta åtgärder. Man har visat påvad som kan vara lämpligt att göra på alla dessaplatser utan att man därför skadar övrigaplatser längs den känsliga kusten.Jag har också följt den diskussion som förs, bl.a.med , om att genomföra ett fullskaleprojektoch få möjlighet att utvärdera effekterna.Jag har förstått att anser att alla kommunermåste ställa upp på detta och vara med omprojektet för att man skall aktivera det. Både KajLarsson och Per Stenmarck har alltså ett ansvarsom riksdagsledamöter att försöka medverka till atten samordning sker mellan kommunerna, så har samma viljeinriktning och vill ställa upp pådet som man pekar på i rapporten.Såvitt jag förstår finns det företag som ärintresserade av att utföra detta. Det finns ocksåintresse från myndighetshåll att finansiera det, omman får det i en form som är nödvändig för att detskall ha ett forskningsperspektiv, dvs möjlighetenatt utvärdera ett större område. Jag tror att det ärvärdefullt även internationellt. Ofta gör man isådana här fall enstaka insatser så att det blir bra påen bestämd plats, och sedan upptäcker man att detsker saker vid sidan om som inte är särskilt trevliga.Därför vill man ha det här fullskaleprojektet somsträcker sig över hela kuststräckan.Jag vill bestämt hävda att det inte är fråga om någonnonchalans från min sida. Jag förstår att KajLarsson också kopplar den här frågan till en annanfråga. Det tycker jag inte att man skall göra, därföratt den frågan är så speciell. Den här frågan är aven annan dignitet, även om den är viktig. Specielltviktig är den för er som är direkt berörda och förfastighetsägare. Hus i det här området har ettsärskilt ekonomiskt värde. Dessutom är detpersonligt värdefullt att kunna vistas i och njuta avdetta område på fritiden.När jag var nere i lovade jag inga pengar,men jag lovade att försöka ta initiativ för att få igång det här. Jag tycker ändå att vi har kommitlångt. Om vi försöker samarbeta kring det härprojektet och får med alla kommuner har jag storförhoppning om att vi skall kunna komma fram tilljust konkreta insatser.Anf. 12 PER STENMARCK (m):Herr talman! Låt mig inleda med att säga att jaghelt delar statsrådets uppfattning att det inte baraär viktigt att man gör någonting utan att manfaktiskt gör det rätta. I annat fall kan det gå snett.Låt mig också säga att det nog inte finns något tvivelom att det finns en gemensam viljeinriktning hos deberörda kommunerna. De är olika hårt drabbade,men det finns en gemensam viljeinriktning attverkligen åstadkomma resultat. Däremot vill deinte alltid ta alla kostnader själva. Det är vadkommunerna faktiskt ofta har fått göra.Jag är personligen övertygad om att det blirkolossalt svårt att försöka rädda alla drabbadestränder, men en inventering av vilka områden somär hårdast drabbade och vilka som bör prioriterasi arbetet skulle förmodligen leda fram till positivaåtgärder. Växt- och djurlivdrabbas. Vi kan knappaststillatigande acceptera den fortsatta utvecklingen.Jordbruksutskottet gick ganska långt i sin skrivningför . Där ställs krav påstaten. Som jag ser det ställs det faktiskt större kravdär än vad som framgår av statsrådets svar. Ibetänkandet står det bl.a.: ''Utskottet anser detdärför viktigt att staten ikläder sig ett störreekonomiskt ansvar, dels för att påbörjadeskyddsåtgärder skall kunna fullföljas, dels förforsknings- och teknikutvecklingsändamål menockså för genomförande av detta fullskaleförsök. ''Frågan är än en gång: Hur går vi bäst från forskningtill ett genomförande fullt ut? Vad gör regeringenför att leva upp till de krav som genomsitt stöd till jordbruksutskottets betänkande harställt sig bakom?Jag är också besviken över att det egentligen inteframgår någonting av budgetpropositionen om vadsom konkret skall göras i den här frågan. Jag troratt också nämnde detta tidigare.Anf. 13 ():Herr talman! Jag tror att vi skall skilja litet grandmellan de olika forskningar som vi här pratar om,. Det handlar om två olika sorter.NUTEK:s inblandning i detta går ut på forskningför att finna en teknik. Där är man intresserad avatt det är en hövd. Man är intresserad av att se hurden tekniken verkar.Vad vi också pratar om är ett fullskaleförsök. Enkustremsa på nära skall skyddas. Manskall få erfarenheter av detta som man kan användasig av på andra platser i . Jag tror att vi ärganska överens om att det kommer att bli flersådana här skador . Detta gårfullskaleförsöket ut på.Jag har fortfarande inte hört nämnaett ord, som ett svar på min fråga, om var pengarnakommer ifrån. Var finns det pengar till att byggadessa hövder? Det är fråga om en kostnad förYstads kommun på ,med sandutfyllnad. Jag tycker att det är orimligt attbegära att en kommun i den storleksordningenensam skall bära dessa kostnader i ettforskningsprojekt som berör hela vårt rike. Det ärnaturligt att staten, precis som har sagt,ikläder sig ett större ekonomiskt ansvar. Min frågatill är: Var är pengarna och närkommer de?Görel Thurdin inledde med att säga att jag ärsocialdemokrat. Det vill jag inte förneka. Jag vet inte vad vitsen var med att säga det,men jag kan berätta för att vi, i denmiljömotion som vi nu kommer att väcka, föreslår7 till detta ändamål. nu en chans att gå högre om hon vill det. Honhar i alla fall en chans att bemöta det.Görel Thurdin var inne på att man skulle få medflera kommuner. Det är riktigt. Så sent som i gårvar de berörda kommunerna samlade på enheldagsträff i för att diskutera. Det finns ettstort intresse av att det här fullskaleförsöket blirverklighet. T.o.m. en dansk kommun var med i går.Danmark visar också intresse för detta. tyckerjag att skall ge mig ett svar påfrågan: När kommer pengarna, så attfullskaleförsöket kan bli verklighet?Anf. 14 Statsrådet ():Herr talman! Låt mig börja medjordbruksutskottets betänkande. Jag harnaturligtvis också noterat att det här beslutetfattades . Det anvisades dockinga pengar. Man uttryckte bara att staten börikläda sig ett större ansvar. Det var naturligtvisockså signaler till myndigheter. Jag uppfattadedetta beslut som att då ansåg att detskulle gå den väg som jag har beskrivit, nämligengenom myndigheterna. På harvi inte alls pengar som vi fördelar på det sättet.I och med att man jobbar så intensivt påmyndigheterna med dessa frågor finns detnaturligtvis möjligheter för dem att också prioriteraett sådant här område. Det finns företag som ärintresserade av att utföra detta arbete. Eftersomdet handlar om en teknikupphandling måste manockså veta vad företagen skall ha betalt för attutföra detta. I dessa tider med hög arbetslöshet kanman också tänka sig att titta på om det finns pengarhos t.ex. som skulle kunnaföras över till ett sådant här projekt. Man skall intehelt bekosta det, men man kan åtminstone bidra tillden här typen av projekt.Jag skall gå rakt på sak och tala om att jag inte kansvara någon av er genom att säga att det kommerpengar direkt till det här projektet , om 14dagar eller . Så ärlig måste jagnaturligtvis vara, eftersom det är så.Man kan jämföra t.ex. med . Där har maninte prioriterat områden där det finnsfritidsbebyggelse. Man går direkt påpermanentbebyggda områden. Det gäller ju att sevilka prioriteringar som samhället skall göra närenskilda fastighetsägare osv. på det här viset skallfå ett slags kompensation. Det blir ju en typ avkompensation, även om det också betyder attstranden skyddas.Det är utmärkt att kommunerna har samlats och attde försöker samordna detta. Det är klart att deandra kommunerna också måste ha en s.k.vattendom för att man skall kunna utföra dessasaker. Jag vet inte om det alltid har funnitsvattendomar när det gäller allt som har utförts längskusten, men det är nödvändigt så att det också gårtill på rätt sätt. säger dessutom:''Uppförande av erosions- ellersedimenttransporthinder på sandkuster för attmotverka erosion i något parti, leder oftast tillerosion i något annat avsnitt''. Det är alltså aktivaområden där det ständigt händer någonting,eftersom sanden är så rörlig. Det är ett sådantrörligt material.Både och är jutveksamma till en del effekter av detta.