prot · GI0912 · 1994-10-20 00:00:00 — Om jagtolkar det hela rätt tycker man att det är bättre att hahögre skatter för de minsta företagen omskattesystemet blir enklare; det blir ju kontentan avdet som Per sade. Jag medger att denskatteomläggning som gör att vi nu har en likformigskattesats för de olika företagsformerna innebär attdet blir något krångligare för de minsta företagen. Jagsade också i mitt huvudanförande att det därför ärviktigt att arbeta för ytterligare förenklingar vad gällerden skattetekniska lösningen. Det hoppas jag att viskall kunna medverka till att göra gemensamt underdenna mandatperiod. Men det är också viktigt attskattesatsen blir enhetlig oavsett företagsform.Anf. 80 PER () replik:Fru talman! säger: ytterligareförenklingar. Men den borgerliga regeringen har intepå något sätt genomfört några förenklingar. Den haråstadkommit ett groteskt system påföretagsbeskattningens område. Jag sysslar medföretagsbeskattning, så jag vet vad jag pratar om.Detta med expansionsmedel och att det inte skallvara avhängigt företagsformen tycker jag är mycketbra. Men det hade vi redan med det gamla SURV-systemet. Man kunde ju kombinera K-SURV och I-SURV för enskilda firmor och handelsbolag. Denkombinationen var naturligtvis inte möjlig för de storaaktiebolagen, där man fick välja antingen L-SURVeller K-SURV. I och med detta fanns det alltså redanen skattemässig fördel för enskilda firmor ochhandelsbolag.Den beskattningsreform som åstadkoms undertiden med det borgerliga regeringsinnehavet har varitkatastrofalt svår. Och den har missgynnat små ochmedelstora företag genom att dessa har kommit helt ihänderna på dyra skatterådgivare.Anf. 81 () replik:Fru talman! Per undrade varför maninte kan ha skattefrihet för företag i stället, när manväl avskaffar dubbelbeskattning. Det skulle nog avmånga uppfattas som mindre utmanande. Vi iFolkpartiet hade föredragit att man gjort på det viset.Men internationella förutsättningar gör det i praktikenomöjligt på grund av internationellaförpliktelser. Det skulle nämligen öppna vägen för enstorskalig internationell skatteflykt, som vi inte skullekunna stoppa.De länder som tidigare haft en sådan ordning, t.ex.Finland och har övergett den. De har istället lättnader för aktieägarna. Orsaken är alltså attvi inte vill vara med om någon storskalig,internationell skatteflykt.Visst har vi i mycket låga bolagsskatter.Men om man tar hänsyn till ägarbilden, dvs. att det ärägarna till småföretag, stämmer det inte. Då har vi enmycket hög beskattning av det egna kapitalet ismåföretagen. Enligt väldigt mångas bedömningar ärdet det som ligger bakom att det inte startas någramindre och medelstora företag; de små företagenslutar att växa.Anf. 82 PER () replik:Fru talman! Men det gamla Annellavdragetfungerade ju bra. Med det kunde Sverigesinternationella förpliktelser av. Men deborgerliga tycks inte inse att vi eventuellt också harinternationella förpliktelser när det gällertjänstemomsen, utan man går ut och säger att manskall sänka tjänstemomsen. Men dock finns en vissrisk att de internationella förpliktelserna i framtidengentemot EU inte kan uppfyllas i det avseendet. I EUvill man nämligen inte ha särskilda momssatser inomtjänstesektorn.Storskalig internationell skatteflykt har vi redan.Det har vi upplevt . Min fråga till IsaHalvarsson kvarstår: Varför har ni i Folkpartietmedverkat i en regering som gått ifrån den generellabeskattningen på kapital på ? Det är ju ni självasom medverkat till att slå sönder den skattereformsom ni själva tillsammans med Socialdemokraternavar med om att genomföra. Vi i varkritiska till skattereformen, och det har visat sig att vii stora avseenden hade rätt i vår bedömning av den. Ioch med den skedde en överföring av pengar frånfattiga till rika.Anf. 83 () replik:Fru talman! Skattereformen medförde ingenöverföring av pengar från fattiga till rika. Det ärkonstaterat att den inte på något vis hade den effekten.Den var i sin form neutral. Och det är mycket sorgligtatt man från socialdemokraternas sida går ifrån den.Den innebar ju också en politisk överenskommelse.Det blev en underfinansiering av skattereformen,men det berodde på att den genomfördes i sambandmed att svensk ekonomi drabbades av eninternationell lågkonjunktur och en realräntechock.Det berodde också på att människor började spara istället för att låna. Det blev alltså ett ökat sparande iSverige, något som i sig naturligtvis är bra.Anf. 84 PER () replik:Fru talman! Det är inte Socialdemokraterna somhaft regeringsmakten under den gångnamandatperioden, utan det är den borgerligaregeringen, som satt med i, som de factoskjutit skattereformen delvis i sank. Attskattereformen skulle vara neutral förutsatte också en30 % beskattning på kapital. Men har nusuttit med i den regering som fått bort delar av denbeskattningen. Om man sänker kapitalbeskattningenär den inte längre neutral. Då är det en överföring frånfattiga till rika. Dessutom visar Statistiskacentralbyråns undersökning att så faktiskt var fallet.Skattereformen fick inte alls den effekt som man frånskattereformens konstruktörer trott.Anf. 85 ():Herr talman! Ett av 1980-talets kännetecken varspekulationsekonomin. Den bestod i att det var mergynnsamt att låna än att arbeta och spara. 80-taletinnebar också ökade orättvisor i form avförmögenhetsöverföringar på grund av hög inflationfrån sparare till låntagare och spekulanter.Avdragseffekten för räntor var hög och mångalockades att ta lån för att konsumera eller investera itillgångar för att få en tillväxt eller avkastning somhöll jämna steg med den höga inflationen. ökade klyftan mellan de som hade kapital ochhöga inkomster och de som inte hade det, visar flerafördelningspolitiska studier. 80-talets spekulation ochfrånvaro av sund fördelningspolitik vill åtminstoneinte jag ha tillbaka.Socialdemokraterna har aviserat förändringar iskattepolitiken . Ett förslag somhar framkommit i bl.a. riksdagsmotioner är en höjdkapitalskatt. Om förslaget skulle genomföras innebärdet ett steg tillbaka till en låneekonomi. Skatten påkapital skulle höjas till , men skulleavdragsrätten för räntor höjas till samma procentsats.Detta innebär att Socialdemokraterna gynnarlåntagare på bekostnad av sparare. OmSocialdemokraterna överger Spara som ledstjärna tillförmån för Slösa är detta ett ödesdigert val införframtiden.Riksrevisionsverket () har undersökt hur detsocialdemokratiska förslaget om höjd kapitalskatt slårmot olika inkomstgrupper. RRV fann att de flestamedel- och höginkomsttagare vinner på attkapitalskatten blir . Anledningen är att 1,6miljoner medelinkomsttagare har mer låneräntor änränteinkomster. Drygt 450 000 personer i landet harrejäla kapitalunderskott i deklarationen, 25 000 kreller mer. Det är ingen god fördelningspolitik attgynna personer med stora lån på bekostnad avsmåsparare.Även statsfinansiella skäl talar för att behållakapitalskatten på . För statskassan ärkombinationen kapitalskatt och ränteavdrag ingen braaffär. Statens finanser gynnas av en kapitalskatt på25 %. har beräknat kostnaden till1 miljard kronor för en förändring av kapitalskattentill 30 %.I ,, redovisar LO sin syn på bl.a.sparandet. I rapporten ges två exempel på hur hushållsom sparar kan använda sitt överskott. "Det ena sättetär att placera pengarna på en bank, köpa obligationereller andra värdepapper." Detta sätt att spara kallarLO inte för finansiellt utan i stället för passivtsparande. "Det andra sättet är att hushållet använderöverskottet till att öka sina reala tillgångar, t exgenom att köpa sig ett nytt sommarhus." Den slutsatssom LO drar av dessa exempel är: "Det är lätt att inseatt det senare sättet att spara skapar fler jobb iekonomin. "LO försöker leda i bevis att hushållens sparande ifinansiella respektive reala former har betydelse förhur många jobb som skapas i ekonomin. Detta är heltfel. Finansiellt sparande i en sektor ger utrymme förrealt sparande i en annan. Med LO:s resonemang blirsparande i t.ex. aktier - dvs. kapital till företag ochinvesteringar - improduktivt, men husbyggandeproduktivt. Att låna till investeringar är alltid positivt,anser LO. Det blir ett argument för ökad avdragsrätt.Den intressanta frågan är i vilken mån LOpåverkar och har inflytande över densocialdemokratiska politiken. DelarSocialdemokraterna LO:s syn på privat sparande?Socialdemokraterna har föreslagit att en s.k.värnskatt skall införas, dvs. att statsskatten höjs med 5procentenheter. Detta är ett klart brott motskattereformens princip om att det skall bli merlönsamt att arbeta. Det bör också noteras attvärnskatten inte bör betraktas som tillfällig. När blirdet politiskt möjligt för Socialdemokraterna att så attsäga gynna de som har högre inkomster genom attsänka skatten?Högre skattesatser på högre inkomster gerskattesystemet en fördelningspolitisk profil. Det hållerjag med om. har fört fram ettförslag som syftar till att höja skatten för de högreinkomsterna. vill, till skillnad frånSocialdemokraterna, permanenta det slopadegrundavdraget vid statlig skatt. Fördelen med kdsförslag är att marginalskatten kan behållas på enoförändrad nivå. En ökad marginalskatt däremot ökarrisken för inflation och skadar ekonominsfunktionssätt.En målsättning måste vara konsekvens ochlångsiktighet vid förändringar i skattesystemet. Såvälföretag som privatpersoner måste ha en rimligmöjlighet att anpassa sig efter nya regler. Därför voredet fel att nu ändra i de grundläggande principerna, attdet skall löna sig att arbeta och spara, som låg tillgrund för "århundradets skattereform", bara efter ettpar år.Tidigare sade socialdemokraten : "Det råder undantagstillstånd på svenskarbetsmarknad. Om vi inte vågar prövaokonventionella lösningar riskerar vi att permanentaarbetslösheten på en mycket hög nivå." Jag delarAllan uppfattning.Kristdemokraterna har fört fram ett förslag tillungdomsskattsedel som ger arbetslösa ungdomar upptill en egen skattsedel med förmånligaskattevillkor och möjlighet att sälja tjänster tillhushållen. Förslaget innebär sänktaarbetsgivaravgifter och momsbefrielse påhushållstjänster. Ungdomsskattsedeln är en effektivåtgärd för att minska arbetslösheten bland ungdomar.Vågar Socialdemokraterna pröva förslaget om enungdomsskattsedel?Varje förslag om en återgång till det gamlaskattesystemet, som av ledande socialdemokraterbetecknades som perverst och ruttet, måste med kraftmotarbetas.Anf. 86 ():Herr talman! Årets valrörelse har gett ossbeslutsfattare en rad viktiga besked. Påskattepolitikens område skulle jag särskilt vilja pekapå två sådana besked. Valresultatet innebar först ochfrämst att det nu är fritt fram att höja ett antal skatter,framför allt på kapital, men också på höga inkomster.Folk har helt enkelt insett att det inte går attförsvara välfärden om man genomför ofinansieradeskattesänkningar för höginkomsttagare ochkapitalägare, och är man beredd att ta tillbakadessa skattesänkningar för att just slå vakt om densvenska välfärden.Det andra viktiga skattepolitiska beskedet frånväljarna var att man inte låter sig påverkas avpåkostade och osakliga skrämselkampanjer frånborgerliga partier och deras stödorganisationer. Mantrodde helt enkelt inte på ochSkattebetalarnas förening, när de med hjälp av dåligtunderbyggda påståenden, halvsanningar och iblandrena lögner försökte få det att framstå som om visocialdemokrater skulle vilja höja skatterna medmellan 80 och . Det hjälpte intehur många affischer man än klistrade upp, hur mångahelsidesannonser man än satte in i tidningarna och hurmånga man än pumpade in ikampanjen. Svenska folket lät sig inte duperas.Herr talman! har vi alltså tagit oss igenom treborgerliga år i . prägladesskattepolitiken i mycket stor utsträckning avModeraterna. Det började med en rivstarti form av en moderatblå proposition med detpretentiösa namnet Skattepolitik för tillväxt.Förmögenhetsskatten skulle avskaffas, arvs- ochgåvoskatten skulle sänkas, skatten på kapitalinkomsteroch aktievinster skulle också sänkas, begränsningarnai avdragsrätten för ränteutgifter skulle tas bort osv.Allt det skulle enligt propositionsförfattaren få enastående effekter på den svenskaekonomin. Framför allt skulle tillväxten öka ocharbetslösheten minska. sitter vi sedan ett tag medfacit i hand. Vi vet att det blev precis tvärtom, CarlFredrik . Vi fick en tillbakagång i ekonomin, ochvi drabbades av den högsta arbetslösheten sedan 30-talet.Nästa stora borgerliga skatteproposition komhösten 1993. Då gick man ett steg längre i sittskattesänkarnit. Då var det aktieägandet som skullegynnas ytterligare. Utdelningsskatten avskaffades ochreavinstskatten halverades.Samtidigt kunde en stor del av inkomsttagarna -framför allt de med låga inkomster - konstatera attderas inkomstskatter hade höjts kraftigt under denborgerliga regeringsperioden. Och det var detta somblev den borgerliga regeringens ödesdigra misstag. nedåtgående konjunktur beskar man genom bl.a.skattehöjningar miljoner svenskars möjligheter atthålla sin konsumtion uppe. Det ledde till en kraftigtminskad produktion, och därmed varmassarbetslösheten ett faktum. Landet drogs in i enond spiral av arbetslöshet, ökade budgetunderskottoch snabbt växande statsskuld.Nu måste vi ta oss urdetta ekonomiska moras. Då är det naturligt attskattepolitiken spelar en viktig roll. Den kan nämligenbidra med ökade statsinkomster och dessutom meddet viktigaste av allt: rättvisa. Med skatternas hjälpkan vi se till att de som har mest också får bära enstörre del av krisens bördor.Därför är det viktigt att den socialdemokratiskaregeringen nu resolut och snabbt lägger fram förslagom värnskatt, enhetlig kapitalbeskattning och bevaradförmögenhetsskatt.En annan viktig uppgift på skattepolitikensområde är att se till att folk verkligen betalar sinaskatter, att ingen smiter undan. Tyvärr måste man nogkonstatera att skattebrottsligheten och den osundaskatteplaneringen har brett ut sig . Dethandlar kanske om som på dettasätt undandras beskattning.Det är den verkligt stora orättvisan. Den går utöver dem som sköter sig och betalar sina skatter ivederbörlig ordning. Särskilt påtagligt är detta inomnäringslivet och i all synnerhet i småföretagens värld.Här sätter den ekonomiska brottslighetenkonkurrensen ur spel. De seriösa företagenkonkurreras ofta ut av de oseriösa företagen. Detta ärnaturligtvis upp- och-ner-vända världen.Därför måste nu alla goda krafter mobiliseras motden ekonomiska brottsligheten. Skattekontrollenmåste skärpas, och likformigheten i skattesystemet iså stor utsträckning som möjligt återställas. Det förstasteget i den riktningen tar vi när vi nu återgår till enenhetlig kapitalbeskattning.Anf. 87 ()replik:Herr talman! hänvisade tillvalresultatet och tog det till intäkt för att det nu varläge att höja skatterna. Det parti som tydligast harvarit för skattesänkningar, nämligen ,gick också fram i valrörelsen. Det är uppenbart att detlönar sig att vara tydlig när det gäller skattepolitiken.Jag vill ta upp detta med värnskatt. Det är enviktig fråga. I uttalar LarsHedfors: "Självklart är det inte bra att det blir storamarginaleffekter ovanför brytpunkten. Jag tror att vimåste titta på detta mycket noggrant och diskutera defördelningspolitiska effekterna." Det tyckte jag varganska insiktsfullt sagt. har en annan uppfattning. Jag vill därför frågahonom vad han anser om värnskatten och detförhållandet att det faktiskt uppstår marginaleffektersom är ganska så obehagliga.När det gäller socialdemokraternas förslagbeträffande brytpunkten kommer fler och flerskattebetalare att komma upp på den högreskattenivån. Antalet heltidsarbetande ovanförbrytpunkten är , så det handlar inte om enexklusiv skara rika personer som på detta vis kläms åtmed höjda skatter. Eller också har ochjag olika uppfattningar vem som är rik och vem sominte är rik.Till sist tror jag att vi är eniga om en sak,nämligen kampen mot den ekonomiska brottsligheten.Den förre skatteministern lade fram ett förslag omökade anslag på under femår just för att och desslänsskattemyndigheter skulle få ökade resurser för attmotarbeta ekonomisk brottslighet.Anf. 88 () replik:Herr talman! Ert tillskott när det gällde attbekämpa den ekonomiska brottsligheten var enomvändelse under galgen. Ny demokrati tvingade erhelt enkelt till att göra detta tillskott. Så är sanningen.Samtidigt urholkade ni möjligheterna att bedrivaen effektiv skattekontroll genom att avskaffaskatteflyktsklausulen, genom att avskaffatredjemansrevisionen, genom att urholkabevissäkringslagen osv. Det har ni gjort ,så det är ingenting unikt. Det är moderat politik atturholka skattekontrollen. På den punkten är nikonsekventa.Antalet människor som befinner sig överbrytpunkten ökar genom våra förslag, säger . Ja, men ni själva då? Ni har jugenomfört ett antal åtgärder som ökar antaletmänniskor över brytpunkten. Ni har t.ex. tagit bortschablonavdraget. Det är ju ett sätt att öka antalet, ochni har gjort det även på andra sätt. Men det talar nityst om. Ni är inte särskilt konsekventa på denpunkten.Jag vill också kommentera valresultatet ochmöjligheten att höja skatter. Det handlar inte bara omvalresultatet, . Det gjordesopinionsmätningar som visade att svenska folket långtin i de moderata leden var berett på skattehöjningar,om pengarna kunde användas för att kunna bevaravälfärden.Anf. 89 ()replik:Herr talman! Närmast var det väl enopinionsundersökning som i valrörelsens slutskedediskuterades. Om vill ta den till intäktför sin politik är den argumentationen litet svag,tycker jag. Hade man ställt samma fråga i dennaopinionsundersökning med en litet annorlundaformulering - t.ex.: Är du beredd att höja skatten föratt betala räntorna på statsskulden? - är det möjligt attutfallet hade blivit ett annat än om man hade ställtfrågan: Är du beredd att höja skatten för att bevaravälfärden? Sanningen är den att skatteintäkterna ihögre grad kommer att gå till statsskulden.När det gäller rättssäkerheten tycker jag att detviktigt att slå fast att vi moderater understryker viktenav en rättssäkerhet i beskattningen. Det får inte varaså att den enskilde ständigt skall vara i underläge. Detär rätt att vi skall klämma åt dem som ägnar sig åtekonomisk brottslighet. Men var och en skattskyldigskall inte ständigt behöva vara i ett underlägegentemot skattemyndigheterna. Därför genomförde viförändringar som bidrog till att principerna förrättssäkerheten kunde upprätthållas.Det är på gränsen till oförskämt när man så attsäga mellan raderna kan utläsa att vi moderater skulleanse att detta med ekonomisk brottslighet inte ärsärskilt viktigt. Vi tycker definitivt att det är viktigt,inte minst ur den aspekten att det skall rådakonkurrensneutralitet mellan företag. Skötsammaföretag skall självfallet kunna premieras.Anf. 90 () replik:Herr talman! Det är så. Historien visar attModeraterna inte tycker att det här med skattekontrollär särskilt viktigt. Det vet vi, därför att vi har räknatpå detta. lade vi fram ettfyrtiotal förslag om att man skulle förbättraskattekontrollen. gick emot vartenda ett.Ni avskaffade skatteflyktsklausulen som är så oerhörtviktig, inte minst i förebyggande syfte, när det gällerskatteflykt och liknande.Nu talade vackert omrättssäkerhet. Men vad är det för rättssäkerhet för denföretagare som är seriös och sköter sig när han utsättsför konkurrens från företagare som smiter från momsoch arbetsgivaravgifter? Vad har den seriöseföretagaren för rättssäkerhet? Den rättssäkerhetentalar ni väldigt litet om. Men om man skulle råkaklämma åt en och annan falskdeklarant, då blir nibekymrade.Jag tycker att ni skall nyansera debatten omrättssäkerhet, . Där har ni från denmoderata sidan sannerligen inte mycket att skrytamed.Anf. 91 () replik:Herr talman! Först vill jag säga attutgiftsexplosionen till stor del beror på 80-talspolitiken. Den ledde oss in i finanskris ochlågkonjunktur och den arbetslöshet som råder. Det varju det som förorsakade utgiftsexplosionen.Också jag tycker att det är ytterst viktigt medkamp mot ekonomisk brottslighet. Vi från Folkpartietdelar uppfattningen att det är angeläget att man vid enekonomisk kris höjer kraven på människor med högreinkomster och stora tillgångar. Men man måste göradet på ett sådant sätt att det inte motverkar tillkomstenav nya jobb, så att vi inte återigen kommer in i detsom förr kallades det perversa och ruttnaskattesystemet och som vi gemensamt lyckades göraoss av med. Bägge partierna fick stå ut en hel delsmälek för det.Vi anser t.ex. att slopandet avförmögenhetsskatten, som skulle ske vid nästaårsskifte, bör skjutas . Däremot vill viinte återinföra förmögenhetsskatten på arbetandekapital.Vi menar vidare att fastighetsskatten skall skärpasdärför att det visat sig att också den har en klartprogressiv effekt. Hushåll med höga inkomster har iregel dyrare bostäder. Vi anser atttjänstebilsbeskattningen bör skärpas. Av dem somdeklarerar för bilförmån ligger ovanförbrytpunkten. Däremot menar vi, inte minst avfördelningspolitiska skäl, att den beslutade säkringenav kapitalinkomstskatten och den värdefulla rätten föravdrag på skuldräntorna kan gärna varakvar. Det skulle tillföra statskassan 1 miljard kronor.Det betalas i högsta grad av personer med högreinkomster.Anf. 92 () replik:Herr talman! Först litet om det inledningsvis. Hon tycker också att det är bramed skattekontroll. Men inte ens en gång Folkpartiethar någon särskilt bra historia att skryta med på detområdet. Ni har också varit med om att urholkaskattekontrollen . Nitog bort tredjemansrevisionen, som är så viktig för skall kunna kontrollera momsen, som ju är enskatt i flera led. Därför måste man ha entredjemansrevision.Ni tog bort skatteflyktsklausulen, och ni har varitmed om att urholka skattereformen, som tidigaretalare har varit inne på här.Isa sade att vi tillsammansgenomförde skattereformen för att komma bort fråndet perversa skattesystemet. Det gjorde vi. Men ni hargenom era sänkningar på kapitalinkomstskatteområdetåterfört en del av perversiteterna. Ni har sett till att deti kapitalinkomstbeskattningen nu finns åtta olikaskattesatser, från till . Det säger sig självt sätter i gång att försöka planera sin skatt på detviset att man förvandlar högbeskattade inkomster tilllågbeskattade. Det var det vi försökte komma ifrån.Ni har rivit upp gränsen mellan de olikainkomstsslagen genom att i inkomstslagetföretagsamhet införa rätt till avdrag på underskott itjänst. Det är också någonting som t.ex. Lagrådetkritiserade väldigt mycket därför det skulle ge upphovtill skatteplanering. Ni har sannerligen varit duktigapå att riva upp den skattereform som vi med stormöda och mycket besvär genomförde tillsammans.Anf. 93 () replik:Herr talman! Det har inte skett några störreförändringar i skattesystemet. De förändringar somhar gjorts har inte inneburit något brott motskattereformens principer.Den grundläggande frågan, somsocialdemokraterna inte svarar på, är: Hur skall manfå människor att satsa på riskabla och hårdbeskattadeinvesteringar när de kan få bättre ränta påhögavkastande riskfria statsobligationer? Det gäller imycket hög grad småföretagare.Det intressanta är att den socialdemokratiskaregeringen i tog bort dubbelbeskattningen.Motivet var främst att åstadkomma neutralitet mellande olika sparformerna, effektivisera ekonomin ochfrämja kapitalets rörlighet. Också i menademan att tidigare politik med olikainvesteringsstimulanser för företagen inte gav någoteffektivt resultat. Man säger nu att utdelningarna haökat men inte så mycket. Däremot har mera nyttkapital tillförts företagen, och rörligheten har ökat.Den norska regeringen är övertygad om att reformenär riktig. Det finns ett problem, och det är att pressenständigt beskriver utdelningarna som skattefria.Socialdemokraterna med hela sin storapedagogiska apparat och alla sina pengar - LarsHedfors talar mycket om pengar - skulle kunnaförklara för människor nödvändigheten av att vi fårsmåföretagare att satsa på och att vilja växa. Det ärinte så som en del "högre" socialdemokrater tror, attfolk tycker att det är häftigt att betala skatt.