prot · GH0980 · 1994-03-25 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:80Torsdagen den 25 marsKl. 12.00--13.071 § Meddelande om svar på interpellationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1993/94:102Till riksdagenBeträffande interpellation 1993/94:102 av SylviaLindgren (s) får jag meddela att jag inte kanbesvara denna inom föreskrivna fyra veckor.Skälen härför är att beredningstiden fram tillkommande tillfällen för besvarande avinterpellation (18 och ) är för kort, att tvåinterpellationsdagar har planerats in då helaregeringen befinner sig på samt att det undernågra veckor inte planerats in någon tid förinterpellationssvar.Jag kommer att besvara interpellationen den 16maj 1994. Att jag inte har möjlighet attbesvara interpellationen beror på att jag befinnermig på resa.Stockholm den 16 mars 1994Bo KönbergInterpellation 1993/94:111Till riksdagenBeträffande interpellation 1993/94:111 av EvaZetterberg (v) får jag meddela att jag inte kanbesvara denna inom föreskrivna fyra veckor.Skälen härför är att harplanerats in då hela regeringen befinner sig på Hagasamt att det inte planerats innågon tid för interpellationssvar.Jag kommer att besvara interpellationen den 16maj 1994. Att jag inte har möjlighet attbesvara interpellationen beror på att jag befinnermig på resa.Stockholm den 16 mars 1994Bo KönbergInterpellation 1993/94:110Till riksdagenBeträffande interpellation 1993/94:110 av EvaZetterberg om stödet och servicen till vissafunktionshindrade, får jag meddela att jag inte kanbesvara denna inom föreskrivna . Skälethärtill är arbetsanhopning.Jag kommer att besvara interpellationen den 15april 1994.Stockholm den 18 mars 1994Bengt WesterbergInterpellation 1993/94:96Till riksdagenBeträffande interpellation 1993/94:96 av SylviaLindgren (s), turism och Invest in , får jagmeddela att interpellationen inte besvaras den 25mars som tidigare överenskommits.Skälet härtill är att interpellanten inte kan ta emotsvaret denna dag. Jag kommer att besvarainterpellationen kl. 9.00.Stockholm den 21 mars 1994Per WesterbergInterpellation 1993/94:106Till riksdagenBeträffande interpellation 1993/94:106 av () om beskattningen avhushållstjänster får jag meddela att jag inte kanbesvara denna inom föreskrivna fyra veckor.Skälet härtill är att interpellanten inte har möjlighetatt ta emot svaret inom den föreskrivna tiden. Nytid har därför satts till den 15 april.Stockholm den 21 mars 1994Bo Lundgren2 § Svar på interpellation 1993/94:95 ombyggkrisenAnf. 1 Statsrådet ():Herr talman! har med hänvisning tillnedgången i byggsektorn och prognoser omkommande investeringar i bostads- och annatbyggande ställt fyra frågor till statsministern:1. Kommer regeringen att stödja Vänsterpartietsoch Socialdemokraternas förslag om ökadeinvesteringsvolymer i byggsektorn?2. Vilka ytterligare förslag till åtgärder avserregeringen att presentera för att motverka denfördjupade byggkrisen?3. Är det regeringens bedömning att ytterligareförsämringar av bostadssubventionerna är ett steg irätt riktning för att lösa byggkrisen?4. Vad avser regeringen vidta för åtgärder för attupprätthålla kostnadsneutraliteten mellan olikaupplåtelseformer?Interpellationen har överlämnats till mig för attbesvaras.Lars första tre frågor utgår från attregeringens generella politik och särskilda insatserför infrastruktur, ombyggnad, m.m. inte ärtillräckliga och att beslutet om ytterligareneddragning av bostadssubventionerna fördjuparbyggkrisen.Regeringen delar inte uppfattning.Problemen på bygg- och bostadsmarknaden berorinte på att det finns för litet statligt stöd förbostadsbyggandet. Staten erbjuder räntestöd såvältill ny- och ombyggnad av bostäder som tillunderhåll och reparationer av bostadshus. Statenlämnar just nu också skattereduktion vidombyggnad av bostäder och särskilt bidrag förombyggnad av äldrebostäder. Båda stöden ingår idet ROT-paket som fattade beslut omförra våren och kompletterar andra stöd. Dessutomkommer ytterligare ROT-insatser nu att göras medanledning av senaste beslut. Inte hellerkan man påstå att omläggning avsubventionssystemet för ny- och ombyggnad avbostäder lett till att subventionerna till kommandeproduktion blivit sämre. Enligt Boverketsberäkningar är det nya räntebidragssystemetfördelaktigare än det tidigare.Dessutom har på regeringens förslagbeslutat om dels sänkt fastighetsskattesats ochreducerad skatt efter ombyggnad, dels åtgärder föratt stabilisera bostadskreditmarknaden.Bostadsbyggandet, och då inte minstombyggnadsverksamheten, är alltså i själva verketjust nu föremål för mycket omfattande stödinsatser.Motsvarigheten till statliga stödinsatser inombostadsmarknaden går inte att finna inom någonannan del av näringslivet.All analys visar att dagens problem för bygg- ochbostadsmarknaden, liksom för andra delar avnäringslivet, hänger samman med lågkonjunkturenoch andra effekter av den ekonomiska politik sombedrevs främst men ocksåtidigare. skapades en rad strukturellaproblem som vi nu måste komma tillrätta med.Inom bygg- och bostadsområdet är det framför alltde höga produktionskostnaderna som måsteattackeras. Det är då viktigt att höga kostnader intedöljs med alltför stora subventioner, såsom skeddepå 1980-talet.En grundläggande förutsättning för en positivutveckling av bostadsbyggandet ochfastighetsägandet är således att producenter ochägare stimuleras att hålla sina kostnader låga så atthushållen kan efterfråga bostäder utan omfattandekostnadsdöljande subventioner. Regeringen hargenom det förändrings- och förenklingsarbete somgenomförts inom bl.a. bostads-och byggnadsväsendet och inom skatteområdet lagtgrunden för en sådan ordning och därmed för enpositiv utveckling av bygg- ochbostadsmarknaderna.Lösningen på problemen för bygg- ochbostadsmarknaden ligger i övrigt i att det förs enekonomisk politik som leder till tillväxt. Som jagframhållit måste ävenbostadsmarknaden inordnas under de allmännamålsättningar som gäller för en sådan politik. Ävenbostadsmarknaden måste medverka till att hållainflationen på en låg nivå och minska statensutgifter så att det skapas förutsättningar för ett lågtränteläge. Att, som och andra vill,genom särskilda statliga bidrag nu stimulera framnya bostäder som det inte finns någon faktiskefterfrågan på vore liktydigt med att upprepa demisstag som gjordes . Bilden avbostadsbyggandet som motorn i ekonomin hartyvärr visat sig felaktig.Vad sedan gäller frågan om kostnadsneutralitetenmellan olika upplåtelseformer hänvisar LarsWerner till en rapport från . Även om detfinns anledning att ha flera invändningar motrapportens innehåll, är det självfallet regeringensmålsättning att neutralitet skall gälla mellan olikaupplåtelseformer. Det är därför som flera ändringari såväl räntebidragssystemet som vid beskattningengenomförts . Därmed har vikommit ifrån det tidigare ensidiga gynnandet avvissa upplåtelseformer och av vissafastighetsägarekategorier. Ytterligare steg motneutralitet tas dels då den uppskjutna sänkningenav kapitalskattesatsen till genomförts fr.o.m.1995, dels genom den utredning avfastighetsbeskattningen som genomförts.Anf. 2 ():Herr talman! Jag får tacka för svaret.Jag gör mig inte skyldig till någon överdrift när jagsäger att det inte var några nyheter i svaret.Jag har naturligtvis inte ställt frågan tillstatsministern för att vara rolig, utan för att påvisadet orimliga i att vi inte har ett samlat departementför dessa frågor. Jag förstod att det var BoLundgren som skulle svara. Den frågan behöver vikanske inte diskutera så mycket . Men detvisar det orimliga i hela situationen.Jag har aldrig tyckt eller trott att ärobegåvad. Det skulle vara dumt att säga. Men hanverkar ointresserad av bostadspolitiken. Å andrasidan är det inte så konstigt om det ser så ut,eftersom han har så mycket annat att göra.Jag har läst protokollet från ett parinterpellationsdebatter som har haftmed . Där gjorde han detta till engenerations- och åldersfråga. , minbänkgranne, skulle vara litet för gammal för attsyssla med det här. Jag ber om ursäkt att jag är tolvår äldre än , men det är ju alltid något.Sedan till frågan. Vi vet att bygginvesteringarna nuär nere på en extremt låg nivå. De har fallit med18 % 1993. De beräknas att falla med ytterligare22 % . Arbetslösheten inombyggsektorn är rekordhög -- 30--i januari1994. Det varierar litet i olika delar av landet.Samtliga s.k. aktörer i byggbranschen är överensom att dagens situation är förödande förbranschens förmåga att möta de framtida kraven.Det gäller de fackliga organisationerna, bankerna,bostadslåneinstituten och fastighetsägare av olikakategorier. De oroas över den kapsejsadebyggsektorns negativa inverkan på statsfinanserna.Enbart fallet inom bostadsproduktionen motsvararen nedgång av BNP på 1993. För 1994beräknas det motsvara omkring 2 %.I t.ex. är behovet av fler bostäder stort.Jag delar inte uppfattning att detfinns för många bostäder. Han kan vända sig tillförre statsrådet som varnar för att detmycket snabbt kan slå om i t.ex.Storstockholmsområdet. I , där behovetär stort, påbörjades endast 692 lägenheter förraåret. Det är en nedgång med om manjämför med året innan.Länsstyrelsen i , som jag nu har denstora äran att tillhöra tillsammans med BoLundgrens partivän , är starkt oroad överatt endast hälften av de ombyggnadsprojekt somhar fått bidrag har startats. Av de 5 000 lägenhetersom erhållit bidrag för att nyproduceras har endast1 200 påbörjats. Detta är bara ett axplock av alla dealarmerande siffror som jag tror att statsrådet ocksåkänner till.I den här djupa krisen förväntar sig naturligtvismånga människor kraftfulla och radikala åtgärderfrån regeringen, särskilt från en regering som sägersig vilja förbättra statsfinanserna. Men vad är detvi hör från regeringen, herr talman. Ja, inte är detsärskilt mycket, och knappast hörbart.Regeringen har fått igenom förslag omskattelättnader för reparation av bl.a. villor ochfritidshus. Resultatet har blivit att villaägare ochfritidshusägare själva till en låg kostnad kunnatpyssla om sin egendom. Det gäller t.ex. mig, menjag har inte gjort det . Det är i och för sigtrevligt, men det har inte skaffat särskilt många nyajobb. Det har inneburit en försumbar positiv effektpå den samlade ekonomin. Vad säger regeringentill hyresgästerna som fått betala detta viaskattsedeln men inte kunnat utnyttja det själva?Vänsterpartiet, Socialdemokraterna och densocialistiska delen av Ny demokrati -- jag vet inteom det är ett riktigt uttryck, men jag använder detändå -- har i riksdagsmotioner föreslagit ettomfattande investeringsstöd till bygginvesteringarunder åren 1994--95. En stor majoritet, från allapartier i tror jag, har ställt sig bakomvåra förslag och uttalat att medel från AMS skallstyras över till ROT-verksamhet. Det handlar om1,som AMS inte har förbrukat.Regeringen har efter vårt och initiativvia arbetsmarknadsminister sagt ungefärså här: Ja, det är väl bra. Men det är inte mera.Svaret på min interpellation innehåller egentligeninga nya konkreta saker, som jag sade.Utgångspunkten tycks vara att regeringen är nöjdmed den nuvarande situationen. Bo Lundgrenräknar upp en antal mindre åtgärder somregeringen har gjort eller tänker göra, men hanredovisar ingen samlad analys av effekterna påbyggsektorn. Jag tror att en av orsakerna är att niinte har någon samlad analys av detta. Jag tror i ochför sig inte att ett bostadsdepartement skulle lösaallt detta, men ni måste intressera er litet mera förde här frågorna.Anf. 3 Statsrådet ():Herr talman! Det var väl ingen nyhet för LarsWerner att det inte finns några nyheter i det härsvaret. Den politik vi för och har fört är konsistent.De analyser vi gör och har gjort är ocksåkonsistenta. Då blir det ungefär samma debattvarje gång samma fråga ställs. Det är inte mycketatt göra åt det.Sedan tackar jag för de vänliga orden från LarsWerner om att jag inte är obegåvad. Jag uppskattardem mycket. Frågan är då om jag är ointresserad.Svaret på den frågan är nej. Det är sådant som jagvet bäst själv. Jag är ganska intresserad av alla dearbetsuppgifter jag har, de må vara många ochkanske också betydelsefulla.Just bostadspolitiken och statens stöd tillbostadsförsörjningen och bostadsfinansieringen ären viktig del av det arbete jag har att ägna mig åt.Det är bl.a. därför som jag har förstärkt personalenpå den politiska sidan. Jag har en särskildplaneringschef med ansvar för de här frågorna föratt verkligen se till att de bereds på ett rimligt ochbra sätt.Jag tycker inte att det är fel att , tolv åräldre än jag, eller , möjligen någotytterligare år äldre, debatterar bostadspolitik. Deproblem jag sett tidigare i debatterna med framförallt är att han företräder den gamlafelaktiga politik som ledde oss in i väggen. Därefterrasade mycket i ekonomin, inte minst inombostadssektorn.Jag förespråkar den nya politik som har visat sigkunna ge de förbättringar som gör att vi kan skönjaljuset på bostads- och byggsektorn och på andrasektorer. Det ligger kanske längre fram för bostads-och byggsektorn eftersom vi har haft en sådanryckighet och en sådan överproduktion -- om vi nuskall tro på prognoser och annat -- under ett antal åratt de har förryckt möjligheterna till en rimlig ochbalanserad utveckling.Frågan om ett bostadsdepartement eller inte ärganska intressant. Inledningsvis, innan vi satte igång med den organisation vi nu har iregeringskansliet, funderade vi kring den härfrågan. Jag tror att allt tyder på att detta var alldelesutmärkt. Vi har inom olika sektorer lyckats anpassadet som tidigare fanns i ett snävt departement. Dåhade vi just den felaktiga politik som OskarLindkvist och beklagligtvisfortfarande företräder. Den har gett de resultat somhar varit till skada för många människor.Genom att vi har delat upp detta harbostadsmarknaden och byggsektorn kommit attanpassas till ekonomin i övrigt. Det är den endamöjligheten vi har att driva en politik på dessaområden som är i linje med den övriga politikenoch den övriga utvecklingen.Jag skall inte gå in på detaljer om överdrivnasubventioner där man utgick ifrån attskattebetalarna kunde svälja hur stora kostnadersom helst. Men den politik som har drivits tidigarehar lett till effekter som t.ex. att en bostad på ca 100kvadratmeter i norra ,före subventioner, skulle betinga enmånadskostnad på 19 400 kr.Lars kan inte tycka att en politik som gersådana bostadskostnader är ägnad att kunnaupprätthålla en vettig utveckling på bostads- ochbyggmarknaden. De orimligt stora subventionernapå för just denna lägenhet leder dessutomtill en avgift på efter subventionerna.Varken skattebetalarna eller de enskilda boendehar råd att betala så dyra bostäder. Där ligger detstora problemet. Vi släppte fram kostnader ochtrodde att vi kunde få någon annan att betala för desystem som började byggas upp av den dåvarandebostadsministern 1974.Detta ledde också kortsiktigt till att byggsektornblåstes upp. Vi bör inte jämföra nedgången inombyggsektorn med de år när vihade en uppblåst byggsektor. Det anser i stort settalla . Vi skall naturligtvis jämföra den medgenomsnittet för 80-talet. Då är situationen inte såallvarlig i detta avseende.Det viktiga för oss har varit och är fortfarande attse till att denna orimliga kostnadsutveckling bryts.Produktionskostnaderna måste ned. Den ekonomiska utvecklingen måste blisådan, att människor har intresse av och villefterfråga nya bostäder.Vi har vidtagit kraftfulla åtgärder av olika slag inomhela den ekonomiska politiken. Därför har vi ocksåden lägsta räntan . Ökningen avhyreskostnaderna är under innevarande år denminsta på ett tjugotal år. Produktionskostnadernahar gått ned. Bara ränteutgifterna för ennormaltrea var till följd av deproduktionskostnader och det ränteläge som gällde1990 på . är vi nere på straxöver . Det är en dramatisk förbättring.Räntan har gått ned och produktionskostnadernahar gått ned.Det är denna realistiska politik, som gerförutsättningar för en återhämtning inombyggsektorn, som måste fullföljas. Den politik somförespråkas av -- ytterligare statligstyrning och ytterligare subventioner -- hör detförgångna till. Det har inte med ålder utan snararemed förmågan att tänka i rätt banor att göra, LarsWerner!Anf. 4 ():Herr talman! Inget är nytt under solen. Det ärbetecknande att säger att jag inteskall vara förvånad över att svaret blev som detblev. Nej, jag blev inte förvånad. Jag hadeegentligen inte ens behövt läsa det. Jag hade kunnatläsa de svar som lämnades i oktober och december.Bo Lundgren räknar upp allt regeringen har gjort.Han säger t.ex. att räntan ochproduktionskostnaderna har gått ned. Han hadekunnat tala om att arbetslösheten blandbyggnadsarbetare nu är större än under alla de årjag har sysslat med politik!Jag har inga barn ihop med -- detvill jag säga. Men vi har en gemensam grundsyn påbostadspolitik. Vi tycker att den skall vara socialtanpassad och att bostaden är en social rättighet.Det är det som skiljer och mig ochvåra partier från er i regeringen. Jag undantaregentligen , som jag har högre tankarom när det gäller social rättfärdighet.Lundgren säger att han inte delar min uppfattning.Det står i svaret att problemen inte beror på att detstatliga stödet är för litet. Bostadssubventionernavar för höga under spekulationsåren . Deränteavdrag ni slog vakt om ingick ju ibostadssubventionerna. Just ränteavdragenstimulerade dem som tjänade hyggligt till ettohämmat lånande under dessa år. Det värsta var attni generellt drog ned på alla bostadssubventioner,rakt över, när vi var på väg ned i den djupastelågkonjunkturen . Det fattades beslutom 1 miljard i krisuppgörelsen hösten 1992.Det står i slutet av svaret att vi har kommit ifrån detensidiga gynnandet av vissa upplåtelseformer.Allmännyttan fick aldrig full kompensation för desociala merkostnader som man tvingades ta på siggenom att ta emot de flesta av de hyresgäster somandra inte släppte in i sitt fastighetsbestånd.Det här har uppmärksammat. Jagmåste nog hylla honom litet. Han tillhör juregeringsunderlaget. Om regeringen lyssnade påCentern och och på ibostadsutskottet, skulle politiken bli något bättre.Även om ni inte hinner göra så mycket innan niskall avgå kan ni väl ändå förbättra förden kommande regeringen och skapa ett bättreunderlag för den.Anf. 5 Statsrådet ():Herr talman! Vi befinner oss i en mycket besvärligoch oacceptabel arbetslöshetssituation -- inte baraför dem som har varit verksamma ibyggsektorn. Det skedde en våldsam uppblåsningav byggsektorn av ochdet första året . Den uppblåsningen varinte lycklig; det har om jag inte tar alldeles fel tilloch med och andrasocialdemokrater erkänt. Den låg till en del bakomt.ex. Den uppblåsnigen kan vi intekomma tillbaka till.Det finns naturligtvis ett stort antal människor somkom in i byggbranschen då och som sannolikt intekommer att få ett nytt jobb inom justbyggbranschen. Men det gäller för mig och andra iregeringen att också fundera över de 232 000människor inom tillverkningsindustrin som har mistsina jobb /89, då det plötsligt varsanningens minut för den politik som hade bedrivitsfrämst . Då fick vi ett ras utför avflera skäl: långsiktiga strukturproblem,kostnadskris och finanskris till följd avspekulationsekonomin under 80-talet.Vi ägnar oss just nu åt att driva en politik som syftartill den sociala rättfärdighet som jag tycker måstefinnas. Vi skall i första hand se till att de som i dagär arbetslösa kan få nya jobb. Då kan vi inte gå inmed en politik av den typ som bedrevs tidigare medsubventioner, stöd och annat.Den förra regeringen försökte ju få och Saabatt bygga bilfabriker genom politiska beslut. Dessafabriker står nu tomma i och Uddevalla.Där tillverkas inga bilar. Jag vill för egen del inte gåtillbaks till en politik som innebär en risk för att flerdelar av blir som i dettaavseende. Det krävs att vi tar hänsyn till vad sombehövs för att det skall kunna växa fram nya jobb iden privata sektorn.Lars säger att regeringen slog vakt omränteavdragen och att det var de som skapadesvårigheterna. Nej, , problemet var dehöga marginalskatterna. Ränteavdrag är liksombeskattning av ränteinkomster normala inslag iskattesystemet. Men om man har marginalskatterpå 90 eller blir avdragsvärdet t.o.m. medavdragsbegränsningar så stort att det leder till enlåneekonomi.I början på 70-talet skedde det helt snedaomfördelningar mellan dem som hade tillgångaroch dem som inte hade tillgångar. Det skedde ocksåunder andra , när ett antal herraroch kanske också någon dam -- vad vet jag --spekulerade i fastigheter och förlorade en hel del.Det fanns säkert de som hann i väg och tjänademycket pengar.Det paradoxala är ju att det var , i början av70-talet och , som politik genomfördes nästantill extremen. Den negativa omfördelningen var enföljd av de höga marginalskatterna. Så skall vinaturligtvis inte ha det i fortsättningen. Det är justdärför regeringen har dragit ned skattesatsernaäven efter det att skattereformen har genomförts.Det finns en stor skillnad mellan oss. på de gamla tekniker som användes i de ländervi har sett falla runt omkring oss -- framför alltösterut. Jag säger inte att stod bakomden politik som drevs i de länderna fullt ut. Menprinciperna bakom politiken -- statligt inblandning,statligt ägande, statlig styrning -- är grunden för detsom gick snett i dessa länder. tycktei att man t.o.m. fick varaimponerad av östra det var inte så. Det finns bara ett sätt atthantera situationen. Det är att ta itu med deproblem som finns realistiskt. Man kan intesubventionera bort kostnadsökningar och låtaallting smälla i väg.Det skulle vara intressant att höra på frågan om det egentligen var rimligt attbedriva en politik -- ni var justödparti -- som gjorde att en lägenhet på 100kvadratmeter i norr om ha kostat föresubventioner. Det var ju resultatet av den politiksom tyckte var bra och fortfarande villdriva. Är det rimligt, ?Anf. 6 ():Herr talman! har debatten nått en viss nivå! Nuskall jag ta ansvar för förorterna i också.Jag var i . Jag kangarantera , som kan dialekten, att detfaktiskt var bättre där än det någonsin kommer attbli i . Glöm det där! Jag diskuterar inte påden nivån. Jag vill diskutera den bostadspolitik somregeringen för.Ni håller på att slå ut en hel yrkeskår:byggnadsarbetarna. Ni slår ut om inte engeneration så i varje fall många av debyggnadsarbetare som vi kommer att behöva underöverskådlig tid.Bo Lundgren sade att vi måste ta hänsyn till de232 000 andra arbetslösa industriarbetarna. Menvad gör ni åt dem? och sitter ju och administrerar den högstaarbetslöshet som vi har haft !Naturligtvis finns det mycket att diskutera kringden bostadspolitik som har förts i detta land. Jaghar säkert varit med och gjort fel, liksom OskarLindkvist, Socialdemokraterna och vårt eget parti.Men i grunden, , är vår syn attbostaden skall vara en social rättighet. Det är någotsom ni visserligen skriver i olika sammanhang vidhögtidliga tillfällen, nu senast i bostadsutskottetsbetänkande i går. Men ni lever inte efter det. Ergrundinställning är, för att tala rakt på sak, attbostaden skall vara en handelsvara, precis somvilken annan vara som helst i samhället.Vi har sagt: Skär inte ner räntebidragen inuvarande krissituation! Satsa mer på ROT-programmen! lyckades ni få en och en halvmiljard genom andra initiativ änera partiers. Men vill ni inte satsa någrapengar på ROT-sidan.En och en halv miljard är bra, men det räcker inte.Ni säger i huvudsak nej till utbyggnad avkulturbyggnader, äldrebostäder och avspjälkningav mindre bostäder från större, som vi harföreslagit. Detta är konkreta förslag. Jag säger inteatt de löser allt, men de är betydligt mer ambitiösaän den målsättning som ni har.Anf. 7 ():Herr talman! När jag gick hit till kammaren hadejag bestämt mig för att inte delta i debatten,eftersom jag har diskuterat ett parinterpellationer med . Båda deföregående talarna har dock varit älskvärda nog attåberopa mig.Jag vill säga att jag inte representerar mig själv ibostadsfrågan utan hela det socialdemokratiskapartiet och den socialdemokratiskariksdagsgruppen.