prot · GI0914 · 1994-10-25 00:00:00 — och Invandrarverketuttrycker sitt förtroende - stick i stäv med Amnestysbedömning - för rättsväsendet i Bangladesh.Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för attInvandrarverkets och Utlänningsnämndensbedömningar av de mänskliga rättigheterna i ett landinte skall stå i strid med de bedömningar regeringengör?1994/95:86 av () till statsrådet om avvisning av asylsökande:Den peruanske medborgaren avvisades från tillPeru efter att ochUtlänningsnämnden avslagit hans asylansökan. Vidankomsten till greps AponteInga på flygplatsen och fördes tillCarceleta Judicial, där han inspärrades och alltjämtbefinner sig. Aponte Inga riskerar nu att dömas till 20års fängelse av anonyma domare, som underrättegången kommer att vara försedda med huvor. Detföreligger överhängande fara för att han varit och ärföremål för tortyr. Detta är inte första gången enasylsökande som avvisats från råkat mycketilla ut vid hemkomsten.Min fråga till statsrådet blir därför:Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta medanledning av det inträffade?1994/95:87 av () till statsministernom offentliggörande av uppgifter om främmandeundervattensverksamhet:Vladimir Tjernavin - chef för och chef förRysslands flotta - väntas till för att delta i ettseminarium om u-båtar helgen den 29 och den 30oktober. Enligt uppgifter i tidningen i dagöverväger Tjernavin att då lätta på den hemligstämpelsom regeringen satte på de pågåendeförhandlingarna om påstådda u-båtskränkningar.Hovrättsrådet har i ett brev tillUtrikesdepartementet framställt önskemål om attSverige inför detta möte tar bort hemligstämpeln.Rexeds motiv är att den svenska sekretessen skadarrelationerna mellan länderna mer än vad öppenhetskulle göra. Enligt har departementet ännuinte hunnit behandla frågan.Eftersom svaret till Rexed brådskar och eftersomdet har offentligt intresse vill jag göra frågan till min.Jag har också bedömt det så att eftersom det var denföregående statsministern som i första hand ansvaratför hemligstämpeln så bör frågan ställas tillstatsministern.Avser statsministern ta några initiativ för atthemligstämpeln på de ovan nämnda förhandlingarnaskall kunna lyftas redan i ?1994/95:88 av () tillutbildningsministern om jämställdhet iutbildningsväsendet:Sedan två år har den s.k. JÄST-gruppen varitknuten till och där arbetatmed frågor som syftar till att öka jämställdheten ochandelen kvinnor inom utbildningsväsendet, inte minstinom forskning.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga: Avser utbildningsministern låtagruppen fortsätta med sitt arbete?1994/95:89 av () till justitieministernom regler om dödförklaring:I finns regler om hur människor somsaknas eller varit oförklarligt borta under lång tidskall förklaras döda.De nuvarande bestämmelserna om dödförklaring iärvdabalken har i praktiken med undantag av smärrejusteringar 1981 varit oförändrade . hänvisning till de regler som gäller i omdödförklaring i samband med fartygskatastroferbegärde på förslag av ett enigtlagutskott hos regeringen en översyn av reglerna iärvdabalken i syfte att underlätta situationen föranhöriga som drabbas vid eventuella katastrofer.Utöver den stora sorgen skall inte de anhöriga behövadrabbas av oöverstigliga ekonomiska problem.Reglerna i har fått ny aktualitet genomden mycket tragiska Estoniakatastrofen.Med anledning härav vill jag frågajustitieministern:Är regeringen beredd att vidtaga några åtgärderför att ändra regler om dödförklaring avsaknade personer från t.ex. fartygskatastrofer?1994/95:90 av () till statsrådet om krigsmaterielexport till uppgift i massmedierna har den borgerligaregeringen givit klartecken för export av nyakrigsmaterielsystem, som inte levererats, tillIndonesien.Jag vill därför fråga:Avser utrikeshandelsministern att godkänna exportav nya krigsmaterielsystem till ?1994/95:91 av () till statsrådet om krigsmaterielexport till svarade på en fråga avBengt om krigsmaterielexport till han avsåg att föreslå regeringen att inte ge tillståndför ny vapenexport till området.Det beskedet har uppfattats av vice VDKent som något som kanske inte berördem. "Det är inte vapen vi säljer, utan vad vi kallarövrig krigsmateriel", förklarade han i en TT-intervjuden 18 oktober.Min fråga till utrikeshandelsministern lyder:Kommer regeringen inte att ge tillstånd för exportav några nya krigsmaterielsystem till ?den 21 oktober1994/95:92 av Per () till miljöministern omnorska planer på oljeprovborrningar i Skagerrak:Den 13 juni beslutade i att tillåtaoljeprovborrning i . Detta trots att man dåinte haft något regelrätt samråd med svenskamyndigheter, så som det stipuleras i den nordiskamiljöskyddskonventionen och som svenskarnaefterfrågat. Inte heller hade man lyckats åstadkommaen miljökonsekvensbeskrivning av något vidare värdeur svenskt perspektiv.Problemet kan kort sammanfattas så; begreppet"verksamhet" tolkas på olika sätt. För norrmännenhandlar själva provborrningarna inte om någonegentlig "verksamhet", vilket svenska myndigheteranser. När två parter enligt konventionen inte äröverens kan den ena parten kalla in en kommissionför att medla, och () får ingaaktiviteter påbörjas.Skagerrak är ett utsatt, oerhört artrikt ochreproduktivt hav. Det är ovärderligt och måste fredas.Samtliga partier i är emot provborrningarna,liksom , , Länsstyrelseni m.fl. remissinstanser.Dessutom har kustkommunerna runt iNorge och uttalat både stora farhågor ochbestämda nej till provborrningarna. Ändå har dennorska regeringen , med tillägget att presentera enfördjupad konsekvensutredning, fått klartecken frånStortinget att starta "letningen". Detta är mycketallvarligt. Jag vill nu ställa följande fråga tillstatsrådet:Vad kommer regeringen att göra för att hindra denorska provborrningarna efter olja och gas iSkagerrak?1994/95:93 av () tilljordbruksministern om svensk livsmedelsindustri ochEU:Endast 5 % av den svenska livsmedelsindustrinsproduktion exporteras, jämfört med förindustriproduktionen i dess helhet. Ett EU-medlemskap innebär ett marknadstillträde förlivsmedelsindustrin med sammakonkurrensförutsättningar och samma frihandel medEU som övrig svensk industri har . Potentialenför en betydande ökning av export, produktion ochsysselsättning inom många av livsmedelsindustrinsdelbranscher bedöms vara stor.Ett utanförskap kommer enligt att innebära att den svenskalivsmedelsindustrin kommer att förloramarknadsandelar och arbeten i till följd avökad konkurrens från EU.Vilka åtgärder avser jordbruksministern attgenomföra för att motverka en krympning av svensklivsmedelsindustri vid ett eventuellt nej till EU ifolkomröstningen ?1994/95:94 av () till statsrådetJörgen om slutförvaring avkärnbränsleavfall:I avvaktan på att ett första steg mot en avvecklingav kärnkraften tas är frågan om slutförvaring avavfallet av största betydelse.Två kommuner i , och , haransökt om att SKB, Svensk kärnbränslehantering,skall göra förstudier om konsekvenserna av förvaringav utbränt kärnbränsle i respektive kommun. Bådadessa kommuner ligger i , i Norrlandsinland. De kännetecknas båda av hög arbetslöshet.Det är självfallet så att möjligheten till framtidasysselsättning har spelat in när dessa kommunerbeslutat att göra ansökan.Vilka åtgärder avser jordbruksministern vidta föratt beslut om var förstudier skall göras inte skallstyras av arbetslöshetssiffrorna?1994/95:95 av () tilljustitieministern om skadestånd med anledning avfelaktig myndighetsutövning:Lagstiftningen om skadestånd tillmyndighetsoffer, alltså medborgare som drabbats avfelaktig myndighetsverksamhet, har varit föremål förkritik under lång tid.Detta föranledde en parlamentariskutredning, som redovisade sina förslag.Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga:Är justitieministern beredd att vidtaga någonåtgärd för att förbättra myndighetsoffrensrättsställning?1994/95:96 av () tillsocialministern om förskrivningsrätten fördistriktssköterskor:Distriktssköterskorna har "förskrivningsrätt" förvissa läkemedel . Beslut togs iriksdagen trots ett hårt motstånd från läkare. Envidareutbildning i farmakologi och sjukdomslära förden enskilda distriktssjuksköterskan skulle föregårätten att skriva ut läkemedel.Nu visar det sig att läkarnas aktiva motstånd motreformen ökat, vilket medfört att enskildadistriktssköterskor inte "vågat" anmäla sig tillutbildning. Det kan ju inte accepteras att en reformhindras.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga till socialministern:Ämnar regeringen ta initiativ till att reformen kangenomföras på avsett sätt?1994/95:97 av () tillstatsrådet om Haiti:Haiti är inne i ett avgörande politiskt läge.President är tillbaka i , liksomflera parlamentariker som vistats utanför landetsgränser . Tillsammansförsöker de nu bygga ett demokratiskt . Det är viktigt att stöd gespå olika sätt för att säkra den demokratiskautvecklingen i Haiti.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga till statsrådet:Vilka omedelbara åtgärder ämnar regeringenvidta för att ge stöd åt den haitiska demokratiskaprocessen?1994/95:98 av () tillstatsrådet om det s.k.SVUX-stödetm.m.till vissa skolelever.Den borgerliga regeringens beslut att endast tillåtatvå teerminers gymnasiestudier med SVUX- ellerSVUXA-stöd kommer att drabba månka komvux-ochfolkhögskoleelever som påbörjat sina studier utifrånhelt andra förutsättningar. Många elever tvingas nusluta sina studier redan till jul om inte beslutet ändras.Dessa elever går ut i en arbetslöshet som kan varaförödande för dem själva som individer men somockså måste betraktas som ett samhällsekonomisktslöseri. En av de viktigaste åtgärderna mot dagensstora arbetslöshet är att höja kompetensen hos dearbetssökande.Jag vill fråga skolministern:Kommer regeringen att vidta några åtgärder för atttrygga dessa elevers möjlighet att fullfölja sina studierså att de kan få sin gymnasiekompetens och gå vidaretill fortsatta studier?1994/95:99 av () tillkommunikationsministern om anslutningen tillÖresundsbron:Förvirringen om allt som röranslutningsanläggningarna på den svenska sidan ärtotal. Planeringen av om- och tillbyggnaden avKontintalbanan är i full gång. och Banverkethar redan till koncessionsnämnden inlämnat begäranom tillstånd för vissa etapper. pågårplaneringen av alternativet Citytunnel genom Malmö.Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågakommunikationsministern följande:Skall anslutningen till på densvenska sidan ske via en Citytunnel genom Malmöeller via utbyggnad av både person- och godstrafik påKontinentalbanan?1994/95:100 av () till finansministernom de ideella organisationernas ekonomiskaförutsättningar:Riksdagen beslöt om en reformeradlotterilagstiftning. Syftet var att förenkla och förbättraförutsättningarna för de ideella organisationerna attfinansiera sin verksamhet. Bl.a. beslutades tillåta visstautomatspel. Avsikten var att överskottet av dettaspel, med avräkning av ett belopp som bl.a.finansierade slopad bingoskatt, skulle gå till de ideellaorganisationerna.Uttalanden från finansminister på att den nya regeringen inte har sammaambition som den gamla, nämligen att utan negativastatsfinansiella konsekvenser förbättraförutsättningarna för de ideella organisationerna.Mot den bakgrunden vill jag frågafinansministern:Vilka åtgärder avser regeringen vidta för attgarantera att vårens riksdagsbeslut om förbättradeekonomiska förutsättningar för de ideellaorganisationerna kommer att fullföljas?1994/95:101 av () till finansministernom Ti pstjänst och idrottens organisationer m.fl:Riksdagen beslutade i enlighet med dendåvarande regeringens proposition om enägandeöverföring av AB Tipstjänst till idrottsrörelsenoch övriga ideella organisationer utan negativastatsfinansiella konsekvenser. Bakgrunden tillförslaget var att de statliga spelbolagen tagit en allt större del av den totalaspelmarknaden och därigenom försvårat för de ideellaorganisationerna att finansiera sin verksamhet.Genom överförande av äganderätten till ABTipstjänst med en koncessionsavgift som motsvaradedagens intäkter för staten, skulle två viktiga målkunna uppnås. Dels skulle överskottsökningar ifortsättningen gå till idrotten och övriga ideellaorganisationer, dels skulle arbetssituationen förTipstjänst kunna förbättras.Finansminister har, i strid medriksdagens beslut och utan att underrätta deorganisationer med vilka förhandlingar förts, sagt attden inledda processen kan komma att avbrytas.Mot den bakgrunden vill jag frågafinansministern:Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att geidrotten och övriga ideella organisationer rätten tillframtida överskottsökningar från AB Tipstjänst?1994/95:102 av () tillsocialministern om utredning om föräldrars syn påvårdnadsbidraget m.m.:Socialdemokraterna hotade under valrörelsen attavskaffa vårdnadsbidraget fr.o.m. nyårsnatten. Detinnebär att drygt 160 - 000 småbarnsföräldrar förloraren möjlighet till den barnomsorg som de själva valt.De hänvisas i stället till den kommunalabarnomsorgens alternativ. Föräldrarna har valt attansöka om vårdnadsbidrag och att också utnyttjamöjligheten till avdragsrätten för att de anser dettavara en bra lösning.Det är väl känt att socialdemokraterna har enannan syn i dessa frågor. Det vore rimligt attregeringen tar del av föräldrarnas syn påvårdnadsbidraget och avdragsrätten innan den läggerförslag om att avskaffa denna infördavalmöjlighet inom barnomsorgen.Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för attklargöra föräldrarnas inställning inför ett eventuelltavskaffande av vårdnadsbidrag och avdragsrätt förbarntillsynskostnader?1994/95:103 av () tillmiljöministern om bevarande av fjällnaturen:Den senaste tiden har larmrapporter om skadadfjällnatur duggat tätt. Flera samverkande faktorerligger bakom den på många håll sargade fjällnaturen;ökad fjällturism, på sina håll för högt renbetestryck,barmarkskörning med skoter och fri ripjakt. Olikasärintressen för markutnyttjande har lagts ovanpåvarandra utan att ett samlat biologiskt perspektiv finnspå vad fjällnaturen tål och förmår bära utan attgradvis förödas.Kds har tidigare i bl.a. motionerat omatt småviltjakten inte borde släppts fri på nuvarandesätt. I stället borde ha prövats att låta samerna som harsin utkomst i fjällen organisera all allmän jakt. Dettahade skapat en möjlighet att ge inkomst somkompenserar mot den nödvändiga bantningen avrenantalet. Skotertrafiken måste kraftfullt begränsas,och en strategi för ett hållbart turistliv, utarbetas.Avser miljöministern ta initiativ till att en samladstrategi för ett hållbart nyttjande av fjällnaturenutarbetas?1994/95:104 av () till statsministernom regeringens samarbete med övriga partier:I regeringsförklaringen står: "är ett förlitet land för stora konflikter, problemen är för mångaför konfrontation. Mer än något annat land behövervårt land nu samarbete och samförstånd". Vidare: "Inationens intresse kommer jag som statsminister attgöra mitt yttersta för att åstadkomma ett nyttsamarbetsklimat i - i , påarbetsmarknaden, mellan enskilda medborgare".Det har gått denna förklaringangavs och får vi motsatt besked frånsocialdemokraternas gruppledare i , SvenHulterström. Han menar i en tidningsintervju att detinte går att sanverka med fyrklöverpartierna och attregeringen nu kommer att göra upp medVänsterpartiet. Detta utan att ens ha försökt att skapadet samarbetsklimat som statsministern talat om.Statsministerns formulering om att göra sitt ytterstaför att skapa ett nytt samarbetsklimat i faller därmed platt.Vad avser statsministern att vidta för åtgärder föratt talet om samarbete, samförstånd och nyttsamarbetsklimat skall förverkligas?1994/95:105 av () till miljöministernom en miljöbalk:I en skrivelse 1994/95:30 har regeringen bl.a.beslutat att dra tillbaka förslaget till ny heltäckandemiljölagstiftning.De skäl regeringen framfört för etttillbakadragande av förslaget till miljöbalk är intetillräckligt bärande för en sådan åtgärd. Förslag till attintegrera ytterligare lagstiftning, utforma förslag tillvidgad talerätt etc. hade kunnat genomföras utan etttillbakadragande av ett av 90-talets viktigaste lagverk.Vad nämnda frågeställningar anbelangar ärsocialdemokraterna som bekant inte ensamma om isin uppfattning. Risken är nu stor att ett beslut om nysamlad miljölagstiftning sinkas på ett förödande sätt,och därmed också det omfattande och mycket viktigaarbetet med att utforma förordningar/föreskrifter fören tuffare miljölagstiftning.Vilka ändringar ämnar miljöministern göra i ettnytt förslag till miljöbalk?1994/95:106 av till jordbruksministernom jordbrukspolitiken:Riksdagen har vid ett flertal tillfällen slagit fastviktiga målsättningar kring jordbruks- ochlandsbygdspolitiken. Skall målsättningar somlivskraftigt jordbruk i hela landet, bevarande avkultur- och naturvärden, och strävan att arbeta vidaremed att utveckla ett ur hälso- och miljösynpunktanpassat jordbruk kunna nås, finns det all anledningatt reagera starkt mot den motion socialdemokraternalagt med anledning av EU-propositionen.Med ogenomtänkta svepande formuleringar drasbl.a. streck över aviserade satsningar på programmenför ekonomisk bärkraft och resurshushållning.Min fråga till jordbruksministern är därför om honkommer att agera i enlighet med de förslag påjordbruksområdet, som presenterats i den motionsocialdemokraterna lagt i .