prot · GH0953 · 1994-01-18 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:53Tisdagen den 18 januariKl. 14.001 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 12 januari.2 § Meddelande om svar på interpellationTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 1993/94:77Till riksdagenBeträffande interpellation 1993/94:77 av BengtHurtig om förhandlingarna med EU och densvenska alliansfriheten får jag meddela att jag pågrund av arbetsbelastning inte kan besvara dennainom föreskrivna . Jag avser besvarainterpellationen torsdagen den 27 januari.Stockholm den 10 januari 1994Margaretha af Ugglas3 § Meddelande om muntliga frågor tillregeringen den 20 januariAnf. 1 TALMANNEN:Vid frågestunden kl. 14.30kommer följande statsråd att närvara:Statsminister (), statsrådet (), justitieminister (),finansminister () ochkommunikationsminister ().Statsministern besvarar övergripande ochallmänpolitiska frågor. Frågorna till övriga statsrådförutsätts beröra deras ansvarsområden inomregeringen.4 § Svar på fråga 1993/94:283 om asylsökandekosovoalbanerAnf. 2 Kulturminister ():Fru talman! har frågat mig omSverige kommer att avvisa asylsökandekosovoalbaner. Bakgrunden till frågan är ettuttalande av FN:s flyktingkommissarie i december1993.I det uttalande av FN:s flyktingkommissarie somfrågeställaren hänvisar till sägs attflyktingkommissarien anser att kosovoalbanernasasylskäl skall bedömas i varje enskilt fall. Dettauppfylls av svenska myndigheter som prövar varjeansökan om asyl individuellt. Varje asylsökande,från Kosovo liksom från andra områden, får sinaindividuella asylskäl prövade mot bakgrund avsituationen i hemlandet. Om den enskildeindividen bedöms ha skyddsbehov får han eller honstanna i och följersituationen i Kosovo mycket noga och har tillgångtill en stor mängd material från olika källor omläget där.Eftersom det i inte fattas gruppbeslut förasylsökande måste svaret på frågan bli att enprövning görs i varje enskilt fall.Anf. 3 ():Fru talman! Jag får tacka statsrådet försvaret som jag tycker är synnerligen korthugget.Den skrivelse från FN:s flyktingkommissarie somjag har refererat till innehåller betydligt mer som ärviktigt för bedömningen av kosovoalbanerna änvad som sägs i svaret.Flyktingkommissarien ger en bild av de aktuellaförhållandena i området, där hon pekar på storaförsämringar. Man kommer ingenstans när detgäller förhandlingarna om t.ex. skolsystemet, dvs.att öppna skolorna. Det talas om övergrepp,misshandel och husrannsakningar där man sökerefter vapen. Man gör undersökningar och gårigenom hela byar för att hitta vapen osv. Människorlever i skräck och det råder mycket svåraförhållanden. Det förekommer alltså uppenbaraövergrepp i området.Vi vet att slängdes ut ur landeti . De observatörer som rapporterarhar meddelat att de inte tror på en bättring utansnarare på status quo i området.Flyktingkommissarien fortsätter i sin skrivelse attvädja om att varje fall skall behandlas individuellt --ja -- men också att mycket generösa kriterier skallanvändas vid asylbedömningarna. Det kan man välinte säga att vi gör i . Enligt de uppgiftersom jag har fått finns det 20 000--25 000 asylsökande kosovoalbaner på våraflyktingförläggningar. De har varit här i ett och etthalvt år. En del består av barnfamiljer med barnsom går i svenska skolor. De lever under mycketotrygga förhållanden i väntan på utvisning.Flyktingkommissarien vädjar framför allt om attinga utvisningar skall ske . Jag villhöra mer om hur invandrarministern anser attflyktingkommissariens rapport skall bedömas.Anf. 4 Kulturminister ():Fru talman! Bakgrunden till det svar som jag hargivit var den fråga som ställdemot bakgrund av att flyktingkommissarien hadesagt att ärendena måste prövas grundligt. Jag harbeskrivit att det är på det sättet i , attärendena prövas grundligt i två instanser.Jag är fullt medveten om att det förekommertrakasserier och övergrepp i Kosovo och att detfinns många rapporter om detta. Det skall vägas in ide enskilda prövningarna. Det finns särskilt utsattagrupper som av flyktingskäl, de facto-skäl ochibland av humanitära skäl också får stanna här iSverige. Därför uppfylls det somflyktingkommmissarien har önskat och det som honsedan ett och ett halvt år tillbaka har sagt, nämligenatt hon inte motsätter sig återsändande avasylsökande vars ansökningar har avslagits eftervederbörlig prövning av vad som åberopats. Dettaär precis vad som sker i vår asylprocess här iSverige.Jag skall villigt erkänna att det naturligtvis ärmånga människor som på grund av den långabehandlingstiden av ärendena lever iomständigheter som inte är de allra lyckligaste. Dethar sin bakgrund i att vi, när det rådde akut hot omkrigsförberedelser i Kosovo, utan att tekniskt göradet faktiskt beviljade kosovoalbaner tillfälligtuppehållstillstånd . kan vi seatt s.k. tillfälliga uppehållstillstånd inte alltid ärsärskilt humana, därför att människor efter en långtid, när ärendena börjar prövas, sedan tvingas attåka tillbaka till hemlandet.Anf. 5 ():Fru talman! Flyktingkommissariens skrivelseavslutas med en vädjan om att inga utvisningar tillKosovo skall ske . Det berornaturligtvis på att sanktionerna i området gör attförhållandena är mycket svåra -- det saknasuppvärmningsmöjligheter, arbetslöshet råder osv.Om kosovoalbanerna skickas tillbaka betyder detatt förhållandena för den befolkning som redanfinns där kommer att försämras ytterligare, vilketförmodligen kommer att leda till ytterligarekonflikter mellan de två etniska grupperna.Jag menar att man måste ta flyktingkommissariensvädjan på allvar. Det är inte bara UNHCR som harframfört denna vädjan utan också Amnesty ochflera kyrkor. Också Rädda barnen har gått ut meden vädjan.Jag tycker också att man skall beakta denpinsamma händelse som inträffade för en veckasedan, då en brittisk specialdomstol dömde tvåkosovoalbaner att stanna kvar i pågrund av att man inte vågade skicka tillbaka demtill , eftersom rättssäkerheten här intebedömdes vara tillräcklig för dem.Anf. 6 Kulturminister ():Fru talman! Jag återkommer till den domen isamband med en senare fråga. Men det somKristina nu sade om att de har dömts attfå stanna i är helt fel.Det är viktigt att följa situationen nära i Kosovo föratt just kunna veta vad som händer där nere. Våramyndigheter har tidigare gjort två resor dit ner ochavser att göra ytterligare en resa.Det är oerhört beklagligt att ESK har kastats ut.Men de länder som deltog i ESK-kommissionernaåker nu individuellt in i Kosovo för att följa uppsituationen. Det gör att vi får väldigt mångarapporter om vad som händer där nere. De ärviktiga som underlag för myndigheternasställningstagande när det gäller praxis beträffandeKosovo. har myndigheterna kunnat hanteradessa frågor utan att be regeringen om vägledandepraxisbeslut.Anf. 7 ():Fru talman! Betyder det att jag skall tolkakulturministerns svar så att kosovoalbanernakommer att få stanna kvar i ?Anf. 8 Kulturminister ():Fru talman! Jag har inte gjort något sådantuttalande. Det är inte jag och regeringen sombestämmer detta, utan det är våra myndigheter somfattar beslut i enskilda fall. Om de vill havägledning av regeringen skall det ske på derasinitiativ.Anf. 9 ():Fru talman! Jag syftar naturligtvis på dendokumentation och den information somkulturministern talade om att man har tillgång till.I den informationen inkluderas juflyktingkommissariens rapport, och där görs ettmycket skarpt uttalande.Jag vet mycket väl att det är som fattar beslut, men detskulle vara mycket intressant att höra hurkulturministern är beredd att hantera frågan omkosovoalbanerna om det kommer ett initiativ frånInvandrarverket eller Utlänningsnämnden.Anf. 10 Kulturminister ():Fru talman! Något sådant initiativ har inte kommit,och jag har därför inte någon anledning att göra ettuttalande. Situationen kan vara helt annorlunda iframtiden, om myndigheterna då skulle vilja ha ettvägledande beslut från regeringen.Jag vill än en gång upprepa attflyktingkommissarien säger att man inte motsättersig ett återvändande om beslutet blir avslag, efteren ingående prövning av de enskilda fallen. Omflyktingkommissarien hade gjort någon annanbedömning, och sagt att de absolut inte kan åkatillbaka, skulle våra myndigheter naturligtvis hatagit ett sådant yttrande ad notam.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på frågorna 1993/94:287 och 292 omasylsökande från EritreaAnf. 11 Kulturminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen är beredd att vidta för att lösadet akuta problem som har uppstått förasylsökande från . har frågatmig vilka åtgärder jag vill vidta för att lösasituationen på ett humant sätt till dess attförhållandena är sådana att de aktuellaeritreanerna kan återvända till sitt hemland.Jag besvarar frågorna i ett sammanhang.I finns det ca 400 eritreaner medlagakraftvunna avvisningsbeslut. Det är såledesfråga om personer som har bedömts saknatillräckliga skäl enligt utlänningslagen för att fåstanna här, och som har fått sina asylansökningaravslagna och därmed skall lämna . har det dock varit nästintill omöjligt attverkställa beslut om avvisning till , eftersomden eritreanska regeringen hitintills inte utfärdatnödvändiga passhandlingar och andra nödvändigadokument. syn är att en stat inte kan vägraatt ta emot sina egna medborgare -- oavsett om deåtervänder frivilligt eller inte. Det har vi medskärpa framhållit för den eritreanska regeringen.Detta är en grundläggande princip stater emellan.Sverige tillämpar den gentemot alla länder.Den eritreanska regeringens agerande innebär juockså att enskilda personer kommer i kläm.Givetvis håller jag med och om att det är ytterst beklagligt närenskilda personer drabbas på ett sådant här sätt.Det pågår nu kontakter mellan och Eritreaför att hitta en lösning på denna fråga.Diskussionerna är nu inne i ett intensivt skede, ochen svensk delegation skall besöka inomkort.Invandrarverket är informerat om att diskussionerpågår med . får berördapersoner vistas inom förläggningsverksamheten.Kostnaden för detta täcks då avförläggningsanslaget.Anf. 12 ():Fru talman! Jag vill tacka kulturministern försvaret.Jag noterar att lägger skulden föratt enskilda personer nu drabbas svårt på deneritreanska regeringen och dess agerande. Jag villmot den bakgrunden påminna om vilkaförhållanden som den unga staten har attarbeta under. De har genomlidit ett 30-årigt krig.De har omkring 750 000 landsmän i flyktingläger iSudan och andra angränsande länder som leverunder mycket svåra förhållanden. Det uppges att100 000 gerillasoldater skall demobiliseras och attmånga tusen krigsskadade, tortyrskadade ochföräldralösa barn skall tas om hand.Jag tycker faktiskt att det finns anledning attuttrycka en viss förståelse för att man i intei det läget prioriterar hemkomsten av några hundraasylsökande som befinner sig i . Jaginstämmer i princip i de statsrättsliga synpunktersom statsrådet anför, men vi måste ändå ha en vissförståelse för den akuta situationen.Mot den bakgrunden är det angeläget att vidtaåtgärder som gör situationen lättare för deeritreaner som är här. De har gång på gång hotatsav avhysning från förläggningarna. Kommunerna ifråga säger att de inte har någon skyldighet. Därförsitter de mellan stolarna, helt utelämnade. Det ärden akuta situation som de brottas med och leverunder, som kan komma att upprepas.Därför undrar jag hur kulturministern ser påproblemet i förlängningen. Det måste lösas, och detär statens, regeringens, ansvar.Anf. 13 ():Fru talman! Jag vill också tacka för svaret.Jag delar självfallet uppfattningen om de härmellanstatliga angelägenheterna. Dessa eritreanerbehöver inte asyl i vanlig mening i . Debehövde asyl när de kom hit, därför att de kom närdet var krig. De sista kom hit för omkring tre årsedan, och kriget tog slut sedan.Mot den bakgrund som tecknadefrån landet, skulle jag vilja säga att trots deförhållanden som råder tar emot landsmän somvarit på flykt. Man har prioriterat dem som finns iläger i , inte därför att det skulle vara lättastatt ta emot dem, utan därför att de är de allrafattigaste människorna, som kommer hembarskrapade. Man gör det helt enkelt därför attsolidariteten med dessa människor kräver det, menstabiliteten i området gör det också angeläget att defår komma hem så fort som möjligt.Det är bra, som säger, att det pågårdiskussioner i frågan mellan och Eritrea.Det är bra att en delegation kommer att åka dit.Jag ställde en fråga i samma ärende tillbiståndsministern, med anledning av att han hotadeatt dra in bistånd om inte tog emot de härpersonerna. Jag hoppas att de överläggningar somsker nu inte innehåller sådana hot. gäller det atthitta en human lösning på ett problem för ettbegränsat antal människor i en unik situation. Jaghar svårt att tänka mig att en sådan här situationskulle kunna uppstå för så många andra människor,så att det skulle få en prejudicerande verkan.Anf. 14 Kulturminister ():Fru talman! Diskussioner har pågått sedan längemellan den eritreanska och den svenskaregeringen, och diskussionerna har möjligenintensifierats . Vi har också fått enofficiell inbjudan att åka till med endelegation. Denna består av personer både frånUD och från . Det betyder attdet är fråga om ett försök till samarbete.Vi har också biståndsprojekt i , och inomramen för dem borde man kunna diskutera projektsom har anknytning till de flyktingar som nuåtervänder till . Vi är inställda på att försökafå till stånd en lösning så snart som det över huvudtaget är möjligt. Jag tror att vi alla tycker att detinte är en bra situation när enskilda människorhamnar i kläm på detta sätt. Grundorsaken ärsjälvfallet det oefterrättliga som den eritreanskaregeringen handlar efter, nämligen att inte erkännasina egna medborgare.Anf. 15 ():Fru talman! Eritreanerna i har gång på gånghotats av avhysning från förläggningarna, ochkommunerna i fråga har sagt nej till att ta emotdem. Sedan har statsråd, senast biståndsministern,sagt att det inte är deras sak att lösa problemet.Det handlar om människor som har haft det svårtunder , i en prekär situation. Svenskamyndigheter måste ta hänsyn till detta. Det är 400människor som finns här. Är det då rimligt attsvenska myndigheter ställer krav på attasylsökande aktivt skall medverka till att återvändatill sitt hemland, dit de inte vill? De vill verkligenstanna här.Anf. 16 ():Fru talman! Det är helt uppenbart attkulturministern nu vill lägga ansvaret för dennasituation helt och hållet på . Jagkan inte se att det är på det sättet.Jag har här i kammaren försökt uppmärksammafrågan via motioner samt frågor ochinterpellationer till olika statsråd, bådebiståndsministern och kulturministern, för att hittaen lösning. Detta har pågått ända sedan kriget togslut. Det har inte funnits något större intresse av attdelta , när frågan verkligen har blivit akut.Det är då självklart att och Sverigesregeringar får dela på ansvaret för den situationsom har uppkommit.Bortsett från detta är det nu viktigt att hitta enlösning som gör att de här människorna inte farännu mer illa än vad de har gjort. De måste veta attde har någonstans att ta vägen. Det har de inte , mer än i taget. Det är en heltomänsklig situation.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1993/94:294 omflyktingkvotens finansieringAnf. 17 Kulturminister ():Fru talman! har frågat mig hurregeringen tänkt finansiera den ökadeflyktingkvoten på 6 000 personer.I propositionen (1993/94:51) om överföring ochmottagande av flyktingar från f.d. Jugoslavienm.m. föreslog regeringen, som i frågan, att flyktingkvoten skall kunna utökasmed upp till 6 000 personer under innevarandebudgetår. Bakgrunden är att det skall finnas enberedskap för att ta emot personer från f.d.Jugoslavien. har i december förra åretbeslutat enligt regeringens förslag.Utbetalningarna till kommunerna sker i efterskott,varför kostnaderna för kommunersättningarnakommer att uppkomma först nästa budgetår.Kostnaderna för överföringar under innevarandebudgetår kommer att belasta befintligt anslag förkvotöverföringar.I regeringens förslag i budgetpropositionen ingårkostnaderna för mottagandet underkommunersättningsanslaget (D 5).Anf. 18 ():Fru talman! Det är riktigt, som , att beslöt om den extraflyktingkvoten på 6 000 personer. Regeringen sadeockså i propositionen att den tidigare inriktningenskulle gälla, dvs. att man skulle hjälpa med insatseri närområdet i första hand.Om man tittar i budgeten ser man att det inte finnsnågra pengar för de här 6 000 personerna, såvida deinte har smugits in i det schablonbidrag somkommunerna skall få.Det finns ett anslag i budgeten för överföring avflyktingar, men det gäller de 1 800 som den s.k.vanliga flyktingkvoten omfattar.Den socialdemokratiska regeringen hade också enextra flyktingkvot med anledning av kriget mellanIran och . Den redovisades dock under detanslag som kallas för D 4, Överföring av och andraåtgärder för flyktingar. För denna kvot på 6 000personer, den största , finns ingenredovisning av hur mycket överföringen kostar. Detfinns inte någon redovisning av schablonbidragentill kommunerna. När kvotflyktingarna överförs tillkommunerna skall kommunerna naturligtvis ha detschablonbidrag som utgår för s.k. vanligaflyktingar. Så har det alltid varit.Anf. 19 Kulturminister ():Fru talman! I budgetförslaget redovisas ettantagande om att kommunerna skall ta emotungefär 50 000 personer under nästa budgetår,1994/95. I dessa 50 000 ingår de 6 000 extra uttagnakvotflyktingarna. Därmed finns det redovisat inomramen för ersättningen till kommunerna. I övrigttas kostnaderna för den ordinarie kvoten upp underkvotanslaget.Anf. 20 ():Fru talman! Jag tillåter mig faktiskt att tvivla påBirgit redovisning. Schablonbidraget tillkommunerna gäller ca 50 000 bosnier. Så var detsagt i den proposition som gällde ökadeschablonbidrag för bosnierna. Det finns alltså intenågra pengar till dessa 6 000 kvotflyktingar. Det ärbara att konstatera.Som riksdagsledamot kan man tycka att det är ettrenlighetskrav att regeringen redogör förkostnaden för dessa 6 000 kvotflyktingar och för attden skall tas på kommande års budget och att det ibudgeten finns klara och tydliga redogörelser. Detskall inte smygas in i schablonbidragen tillkommunerna. I så fall har denna regering skapat ettnytt slags anslag.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1993/94:295 om asylsökandetamiler från Sri LankaAnf. 21 Kulturminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen har för avsikt att ta initiativ till attklarlägga tamilernas situation i Sri Lanka.Det är och Utlänningsnämndensom handlägger asylansökningar. Myndigheternaär självständiga och utarbetar sin egen praxis. Bådamyndigheterna har möjlighet att överlämnaärenden till regeringens prövning, om de anser attregeringen bör ta ställning till en viss fråga. Dettaär det enda tillfälle då regeringen blir inblandad ihandläggningen av enskilda ärenden. Det ärmyndigheternas uppgift att göra en samladbedömning av all information i ärendena ochrörande olika länder för att bedöma den enskildaasylsökandens situation mot bakgrund av läget ilandet. Man inhämtar information från så mångaolika källor som möjligt, däribland förstås också deasylsökande själva.Situationen i är visserligen komplicerad,men det är en del av myndigheternas arbete attfortlöpande studera situationen i liksomi andra länder varifrån det kommer asylsökande tillSverige. Jag finner därför ingen anledning attregeringen skulle ta ett sådant initiativ somfrågeställaren föreslår.Anf. 22 ():Fru talman! Jag ber att få tacka kulturministern försvaret. Jag har försökt ta reda på hur det ligger tillför tamilerna på och har då fått höramycket divergerande uppfattningar, beroende påvem jag har frågat. Det råder en uppfattning påInvandrarverket och en helt annan bland dem somhar tagit sig an tamilernas situation.Som kulturministern själv påpekar är det inteonaturligt i en så komplicerad politisk situation somden som råder på . När det gällertamilerna har jag dock upplevt att det rådermarkant olika uppfattningar om situationen. Jagtycker därför att det borde vara ett intresse förregeringen att besluten i asylärenden bygger på såkorrekta uppgifter som möjligt, även om det ärmyndigheternas uppgift att hålla sig informeradeom situationen i de olika länder som flyktingarkommer från, vilket kulturministern säger i svaret.Jag menar att det är en fråga om trovärdigheten förflyktingpolitiken. I den meningen är det en politiskfråga, som rimligen inte bör hanteras avmyndigheterna.Det finns mycket som talar för att den bild som gesfrån sida av situtionen på SriLanka inte är riktigt korrekt. Det borde vara skälför regeringen att skaffa litet mera djupgåendeinformation, för att kunna veta att detta hanteraspå ett ur politisk synpunkt riktigt sätt.Anf. 23 Kulturminister ():Fru talman! Som väl känner till ärdet inte så ovanligt att man har olika fokuseringarpå tillståndet i ett land. De människor som har tagitsig an enskilda individer fokuserar på särskildafrågor, i syfte att försöka förmå myndigheterna attlåta asylsökande stanna i landet.Asylprövningen i är inte en i huvudsakpolitisk fråga. Det är mera en rättslig fråga, därman skall bedöma den enskildes behov av skydd iförhållande till vad han själv berättar och tillsituationen i landet.Det svar som jag har gett kankanske tyckas litet snålt. Det har sin bakgrund iföljande. Om regeringen just i detta fall skulle göraen utvärdering av situationen i landet i en merformaliserad mening, ställs det krav på attregeringen skall gå in och göra något slagsgrundutredning beträffande situationen i allaländer. Det åligger myndigheterna att göra enkoppling mellan situationen i landet och deenskilda asylsökandena.Våra myndigheter besöker de aktuella länderna. Såhar man också gjort med . Man har dåt.ex. kunnat konstatera att det finns ungefär 1miljon internflyktingar. Det betyder att det finnsområden i där man kan få skydd undanförföljelse och en i många fall hårt bedrivenkrigshandling eller näst intill, som förekommer idelar av landet.Anf. 24 ():Fru talman! Jag håller helt med kulturministern omatt man får höra vitt skilda uppfattningar. Det gälleralla grupper av flyktingar som kommer. Men i dettafall tycker jag att det är speciellt påtagligt. Detbrukar ändå vara så att man får en bild som är någotså när samstämmig, när man har försökt sätta sig ini förhållandena . Det gäller även omolika människor har olika utgångspunkter för sinabedömningar. Här lyckas i varje fall inte jag enskomma nära när det gäller bedömningarna frånInvandrarverket respektive olika organisationer.Jag har för mig att det bygger på en felinformation.Det kan inte vara så att man medvetet tolkaruppgifter fel. Det måste vara så att uppgifterna igrunden är olika och att det någonstans finnsfelaktiga uppgifter.Ett exempel på det är bl.a. att vidsina avvisningsbeslut hänvisar till hur man har gjorti och andra västeuropeiska länder. Men omman tittar närmare visar det sig att det i dessaavvisningsbeslut i regel handlar om avvisning till etttransitland, dvs. flyktingen har kommit till ett annatland först och blivit avvisad tillbaka till det landet.Det är en information som är viktig att ha.Anf. 25 Kulturminister ():Fru talman! Jag tycker att jag känner igen densituation som beskriverbeträffande . Det finns andra aktuellaländer där det pågår en mycket högljudddiskussion om hur situationen egentligen är. Jag harnågra frågor här som berör sådana länder.Visst kan det vara förvirrande om det förekommerkrig och våldshandlingar i en del av ett land. Dåstämmer naturligtvis beskrivningen att människorfar mycket illa. Andra delar av landet kan varabesparade från sådana händelser, och där kan manalltså söka skydd. Tillståndsprövningen utgår frånen bedömning av om man kan hitta skydd i sitthemland, inte just i den by eller ort som man komfrån ursprungligen.Anf. 26 ():Fru talman! Det är just detta som gäller på SriLanka. Vissa områden skiljer sig avsevärt frånandra. Det är väl det som gör bilden såkomplicerad. Vad min fråga mynnar ut i ärföljande.