prot · GH0973 · 1994-03-16 00:00:00 — Det var en nödvändig förändring.Bingolotto gav det svenskaföreningslivet en inkomst på nästan 1 miljardkronor. Det är fråga om så oerhört mycket pengaratt det knappast går att mäta hur mycket det går attfå för 1 miljard. Jag kan konstatera att det är pengarsom har tillförts föreningslivet genom dess egnainsatser. Detta har skett i ett läge där kommunernahar sparat.Detta är ett bra exempel på att om man sätter vapenoch verktyg i händerna på idrottsrörelsen, klarar deatt finansiera sin verksamhet bl.a. med hjälp av speloch lotterier.Bingolotto är emellertid inte den allenasaliggörande lösningen för svensk idrott. Jag villgärna understryka detta. Framför allt behöverBingolotto kanske ersättas av andra spelformer.Därför kommer regeringen att -- inomkort, som ett direkt svar till -- attlägga fram en proposition. I propositionen kommerförslag att finnas som med utgångspunkt iLotteriutredningens resultat kommer att geföreningslivet möjligheter till kraftigt ökadeintäkter från spel- och lotterimarknaden.Propositionen förbereds inomCiviloch Finansdepartementen, och den är på väg.Precis som sade tidigare kan detvara farligt med för mycket inkomster från spel ochlotterier. Man får inte heller glömma att spel ochlotterier är och har varit en inkomstkälla föridrottsrörelsen. Kompetensen och människornafinns där.Jag är mycket medveten om att de flesta som jobbari idrottsföreningar i första hand vill jobba somledare för ungdomar. Men det finns i varje svenskidrottsförening människor som faktiskt inte är bästpå att jobba med ungdomar. De kanske gärna gören insats på den administrativa eller ekonomiskasidan. Den kraften måste tas till vara i en situationdär samhällets resurser inte är oändliga.I det här sammanhanget vill jag -- i replikform -- tafasta på påstående att denborgerliga oppositionen 1991 lovade mer än vadsom senare infriades. Jag konstaterar att AndersNilsson har fel.Visserligen sade att borgarnaorkade med det som Socialdemokraterna bedömdevar rimligt. Det var hyggligt av honom att säga så.Med detta menar han förmodligen det statligaanslaget. Men det hör till saken att vi lovade aldrigi valrörelsen, och har därefter aldrig lovat, någotökat statligt anslag. Vi har varit väl medvetna omden ekonomiska situationen. Vi har över huvudtagit inte lovat något som vi inte har kunnat hålla.Vi har hållit fast vid ett oförändrat statligt anslag,och det har idrottsrörelsen accepterat.När det gäller spel och lotterier ansåg vi att det varytterst väsentligt att idrottsrörelsen kunde få ökadeandelar och ökade möjligheter att finansiera sinverksamhet. Vi sade att vi var beredda att i höggrad verka för detta. Vi nämnde bl.a. inkomsterfrån Tipstjänst. Vad som har skett undermandatperioden är t.ex. införandet av Bingolotto.Det är förvisso inte någon politikers förtjänst attBingolotto har införts. Men jag vet inte om AndersNilsson menar att man inom föreningslivet skallbortse från den inkomst som kommer frånBingolotto -- som sker med hjälp av regelverket.Det är inte politikernas förtjänst, men det är en nyspelinkomst, som har kommit föreningslivet till del.Dessutom är på gång, liksomföreningslivets övertagande av Tipstjänst, somAnders vet. Avsikten därmed är, sombekant, att idrotten med egna insatser skall kunnaöka sina intäkter.Anders påstår att vi inte har levt upp tillvåra vallöften, men han har helt fel. Vi har rättattill en del av avarterna i skatteomläggningen 1991.Det gäller bl.a. momsen som infördes påtillhandahållande av lokaler, som vi har tagit bortunder detta . Vidare har momsen sänktspå resor och annat som idrotten utnyttjar.Idrottsrörelsen har själv beräknat att man hartjänat på det.Herr talman! Det här anförandet blir litet längre änberäknat, men det beror på att jag inte fickmöjlighet att replikera när utskottets skrivningangreps av . Jag var alltså tvungenatt ta upp det nu.Med anledning av att tar upp enjämställdhetsdebatt vill jag konstatera att detegentligen inte finns fog för att tillsätta enutredning med kvinnoprofil, som hon efterlyser. Vipolitiker skall naturligtvis ställa krav på att idrottenutvecklar sig också i fråga om jämställdhet, men detgör den.Elisabeth säger att idrotten ligger efter iutvecklingen. Jag vill då fråga: Vad ligger denefter? Jämfört med andra länder och med andraföreteelser är idrotten på god väg. Det äranledningen till att jag tycker att vi kan avvaktariksidrottsmötet , då riksidrottsrörelsenkommer att utvärdera den jämställdhetsplan somantogs 1989. Det är en jämställdhetsplan som gårut på ökad kvinnlig representation i valberedningaroch styrelser. Där har man kommit en god bit påväg. Jag kan försäkra att jag,liksom hon, studerar och följer detta noggrant.Men det skulle vara anmärkningsvärt om vi gick insamtidigt som målmedvetna aktiviteter pågår inomidrotten.Elisabeth säger att en idrottsutredning kangöras i vilket fall som helst. Det är möjligt, men viskall komma ihåg att är satt imyndighets ställe att sköta riksidrottensangelägenheter i vårt land. Det är vår uppgift attbevaka och noggrant följa det arbetet, och det görvi. Men vi vill inte göra en utredning just nu på dethär området, eller på något annat område, och detär ett uttryck för att vi tycker att det finns anledningatt notera att jobbar aktivtmed dessa frågor.Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall tillkulturutskottets hemställan och avslag påreservationen från Vänsterpartiet.Anf. 153 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Den ärade talaren begärde ordet ochhar hållit på i 13 minuter.Anf. 154 ()replik:Herr talman! är uppenbarligendåligt informerad. Jag skall gärna sända överpapper till honom från idrottsrörelsen själv somvisar dels hur man arbetar med att försöka förbättrajämställdheten, dels att man inte kommer att nå deegna uppställda målen. Detta visar mycket tydligtatt jämställdhetsarbetet fortskrider på mycket olikasätt inom olika specialförbund. En del tål dess värreinte en jämförelse med någonting annat änmöjligen näringslivets bolagsstyrelser, därkvinnorepresentationen som bekant är fullständigturusel.Riksidrottsförbundet har självt ställt upp mål försitt jämställdhetsarbete. Man arbetar frenetisktmed detta. Jag vill påstå att Riksidrottsförbundetoftast gör ett mycket bra jobb, men justjämställdhetsarbetet klarar man inte av.Stig säger att vi inte skall göra någrautredningar på vare sig det här området eller någotannat område. Det förstår jag inte. harbeslutat om en rad utredningar -- jag har hänvisattill folkbildningen, kulturområdet, presstöd osv.Om begär en utredning är det inte enanklagelse mot det harmisslyckats, utan det är tvärtom ett sätt att stärkadet progressiva arbete som försiggår inomRiksidrottsförbundet.Anf. 155 () replik:Herr talman! Jag är inte alls dåligt påläst. Jagupprepar min fråga: Är idrottsrörelsen sämre änandra institutioner och organisationer,internationellt eller nationellt?Jag har uppfattningen att idrottsrörelsen bedriverett mycket ambitiöst arbete i den här frågan. Jag vetinte om man kommer att lyckas i sina föresatser,men det skall utvärderas på 1995.Man har sagt att till dess skall avstyrelseledamöterna i idrottens organisationer och50 % i valberedningarna vara kvinnor. Det är enmålsättning som vi måste ha respekt för.Jag är inte beredd att säga attRiksidrottsförbundet sköter det här på ett sådantsätt att det finns anledning för oss att ta ett initiativunder pågående arbete.Jag sade inte att det inte skall göras utredningar pånågot område. Vad jag sade var att det på idrottensområde inte finns något behov av attgå in med den av föreslagnautredningen eller med någon annan utredning.Anf. 156 ()replik:Herr talman! frågade om idrottenvar sämre än andra. Jag upprepar för fjärde gångenatt idrottsrörelsens jämställdhetsarbete är dåligtjämfört med dess egna mål. Jag skulle kunnaupprepa mer av vad jag sade i mitt anförande, menjag vill inte förlänga debatten. Jag hänvisar tillprotokollet.När det gäller exempelvis TV-sportens referat avkvinnlig respektive manlig idrott, visar det sig att6 % av sändningstiden ägnas åt idrottande kvinnor.Jag tycker inte att det är så bra. Jämfört medmycket annat kanske det inte är så dåligt, menidrottsrörelsen har över huvud taget bättreambitioner med sin verksamhet.Många kvinnor som arbetar med de här frågornainom idrottsrörelsen vet att det är ganska svårt attfå gehör för specifikt kvinnliga frågor. Mycketbehöver göras, exempelvis när det gäller kvinnligaledare, kvinnliga förebilder osv. Visst jobbar manmed detta och satsar mycket, men arbetet går dessvärre inte i den takt som är önskvärd.Jag vill slutligen bara säga att det självklart inte ärså enkelt att en idrottsutredning bara skall handlaom detta. Det finns många andra angelägna frågorinom idrotten som behöver utredas, kanske bl.a.det kommunala stödet, som riskerar att urholkasunder en lågkonjunktur, och vad som kan göras istället. Man kan t.ex. utreda möjligheten föridrottsrörelsen att själv ta ansvar föridrottsanläggningar osv.Anf. 157 () replik:Herr talman! Om det skulle vara en belastning föridrotten att rörelsen har satt upp höga mål för sinajämställdhetsinsatser och att det skulle anföras somett argument för en idrottsutredning blir jag någotförvånad. Om man dessutom skulle ange TV-sportens bevakning som någonting somriksidrottsrörelsen skulle ha möjlighet attbestämma över blir jag ännu mer förvånad.Jag konstaterar återigen att det har skett mycket påjämställdhetsområdet inom idrotten. Den svenskaidrottsrörelsen hör till de allra bästa vid eninternationell jämförelse. Det betyder inte att viskall vara nöjda, men det betyder att vi kan låtaidrotten få möjlighet att redovisa hur långt man harkommit i det utredningsarbete som pågår.Anf. 158 ():Herr talman! Jag vill kommentera det som StigBertilsson sade om vad som hände i valrörelsen1991. I mitt anförande var jag noga med att läggafram min syn, på det sättet att jag beskrev deborgerliga partiernas agerande så att de var med omatt skruva upp förväntningarna inomidrottsrörelsen i fråga om betydligt förbättradevillkor för idrottsrörelsen med en borgerligregering. De förväntningarna har icke på något sättinfriats. Jag skall illustrera detta med ett exempel.I valrörelsen figurerade i debatten en föreningsom heter bandyklubb och somkommer från mitt län. Det var intervjuer och alltmöjligt i tidningarna och i TV. Det påvisades då attskattereformen innebar att engergin blevmomspliktig. bandyklubb har enegen bandybana, som de fryser under ett antalmånader , och det går åt en förfärligmassa energi för detta. Energin blev alltså dyrare,och det rör sig om mycket pengar för en sådan härförening. Jag är övertygad om att den härbandyklubben hade den uppfattningen -- med rättaeller inte -- att en borgerlig regering skulle rätta tilldet här.Jag var ute på en liten turné blandidrottsföreningar i kommuner, och jagvar bl.a. på besök hos bandyklubb.Jag mötte där en ordförande och en kassör sommed förvåning noterade i sin bokföring attkostnaderna för energin var lika stora, om intestörre än de varit tidigare, och att momsen var kvar.Detta illustrerar hur idrottsrörelsen eftervalrörelsen hade förväntningar, som sedankom på skam. Jag tycker att det är väsentligt attlyfta fram detta i den här debatten.Jag glömde tidigare att yrka bifall till utskottetshemställan, herr talman, men jag ber att få göra detnu.Anf. 159 () replik:Herr talman! Jag hade faktiskt tänkt be AndersNilsson att precisera vilka vallöften han menade attvi inte hade levt upp till. Han säger nu att vi hadebyggt upp förväntningar, som vi sedan inte harkunnat leva upp till.Jag konstaterar att vi i momsfrågan har rättat till deindifferenser som fanns. Tillhandahållande av vissalokaler var momsbelagt, men det är det inte längre.Däremot har idrottsrörelsen själv sagt att den intevill ha någon särbehandling i momsfrågan. Dettahar diskuterats väldigt mycket. Om man skulle lösade problem som nu talar om, hadedet förutsatt en särbehandling.Anf. 160 () replik:Herr talman! Då var det mycket underligt att denhär frågan fick så stora proportioner 1991. Jag harnog den uppfattningen att det har gått därhän attdet har visat sig vara svårt. I vår bedömning avidrottspolitiken 1991 tog vi hänsyn till att det frånsamhällsekonomiska och andra synpunkter varsvårt att göra någonting. Det stod vi för. Vi kan ,utan att darra på rösten, säga att den idrottspolitiksom vi var med om att beskriva 1991 kan vi stå föräven i dag.Anf. 161 () replik:Herr talman! Jag behöver inte heller darra pårösten när jag konstaterar att jag kan stå för det vilovade 1991. Skillnaden är den att vi har haftregeringsansvaret . Den nya regeringentillsatte en momsutredning för att se övereffekterna. Den momsutredningen fick avriksidrottsstyrelsen beskedet att man inte ville hanågon särbehandling i momsfrågan. Därför har deproblem som talar om inte kunnatlösas på det sätt som han själv önskar. Däremot harOtterbäcken fått andra möjligheter att skapaintäkter genom nya spelformer och nyaintäktsmöjligheter. Men från idrottens sida har mansagt nej till momsuppläggningen.Anf. 162 (nyd):Herr talman! Jag kunde inte låta bli att lägga mig iden här debatten. Det är ganska fascinerande atthöra resonemanget i den här kammaren. Det talasom att Bingolotto har kommit till och skapat mångaintäkter till idrotten. Det tycker jag är mycket bra.Samtidigt erkänner man från vissa håll att man intehar gjort någonting för att Bingolotto skullekomma till. Men tänk nu noga efter vad vi håller påmed i den här kammaren! Vi gör nästan allt somstår i vår makt för att stoppa Bingolotto. Hurmånga gånger har Bingolotto blivit fällt iRadionämnden genom att vi har idiotiska lagar omreklamen som de visar? Det heter att man inte fårsäga si och inte får göra så. Är det fyra eller femgånger som programmet har blivit fällt? Med ensådan lagstiftning försöker vi stoppa Bingolotto,som vi säger att vi skall stödja idrotten.Vi tycker att det är bra.Har ni tänkt på vad vi håller på med i den härkammaren? Är detta inte att tala med kluventunga? Se bara på AB Trav och Galopp. Desponsrar och genom Olympiatravsponsrar de idrotten. De sponsrar ridsport. Jo, vi försöker att strypa deras sponsorer.På Travbana har man reklam påinnerplan. Vad händer när det är V65- och V75-tävlingar som skall sändas i TV? Då måste de täckaöver reklamen. Vi säger att det är bra att det finnsinitiativtagare som Bingolotto som sponsraridrotten som vi gör allt som står i vår maktför att stoppa detta. Vi måste vara realistiska.Anf. 163 ():Herr talman! anförande är minst sagtabsurt. Påståendet att vi gör saker och ting för attförsöka stoppa Bingolotto är fullständigt orimligt.Det skulle vara intressant att höra vad menar med det.Uppenbarligen menar han att man har beivrat deåtgärder som Bingolotto har vidtagit i strid medgällande lagstiftnig och förordningar. Men då är detupp till att börja med att själv föreslåförändringar i de reglerna. Dessutom drivsBingolotto under nuvarande villkor -- och detta villjag att skall veta -- tack vare särskildaregeringsbeslut som bl.a. medger de penningvinsteroch de vinst- och dragningssystem som man i daganvänder sig av. Det har inte tillkommit av enslump utan genom en medveten åtgärd frånregeringen.Anf. 164 (nyd):Herr talman! När jag gick upp och kritiserade dettatrodde jag faktiskt att förstod att vimåste ändra lagstiftningen beträffande reklamen.Annars satsar ingen på detta. Det finns ingenindustri eller företagsverksamhet som satsar på dentypen av reklamåtgärder i svensk TV, genom t.ex.travet som jag talade om. De lägger ned denverksamheten. Då kan vi se oss i det blå efterpengarna till idrotten. Det är vad jag menar.Anf. 165 ():Herr talman! Jag är själv beredd att medverka tillatt vi ytterligare kan förbättra de regler som gällerför bl.a. spelverksamhet i föreningslivets regi i t.ex.televisionen. Men att påstå att vi gör allt som står ivår makt för att stoppa den när vi faktiskt har gjortbetydande insatser för att underlätta den, ochdessutom har sett till att de statliga bolagen intebedriver konkurrerande verksamhet, visar att PeterKling är oerhört illa informerad i den här frågan.Anf. 166 (nyd):Herr talman! Jag hävdarfortfarande detta. Att Bingolotto skall vara enverksamhet som stöder idrotten har ungefär tio gånger i den här debatten. Dettycker jag också är bra. Men vi har enlagstiftning som sopar undan benen på desssponsorer. Det är faktiskt de som i sista ändanbetalar hela TV4:s verksamhet när det gällerBingolotto, och hela potten till idrottsrörelsen. Omvi då har så idiotisk lagstiftning att vi fälleranonnsörerna måste vi givetvis ändra på den.Därför tycker jag att man talar med kluven tunga idet här fallet.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl.19.00.28 § betänkande1993/94:KrU13 Folkbildning (prop. 1993/94:100delvis).Anf. 167 ():Herr talman! Det är nu somriksdagen beslöt om målen för folkbildningen ochom ändrade bidragsbestämmelser för denna. Detvar ett beslut som uttryckte en stark tilltro tillfolkbildningen som en demokratisk kraft ochkunskapsresurs i samhället.Beslutet innebar bl.a. att en treårig budgetraminfördes och att bidraget skulle justeras medhänsyn till den allmänna pris- ochlöneutvecklingen. Det var viktiga förändringar föratt ge folkbildningen nödvändiga ekonomiskaförutsättningar för ett långsiktigt och effektivtförändringsarbete.Vad har då skett?Först kan vi konstatera att den borgerligaregeringen drastiskt dragit ner det ordinarieanslaget till folkbildningen.Någon omfattande utvärdering har inte kunnatgöras, men regeringen har ändå funnit att denredovisning av verksamheten somFolkbildningsrådet lämnat i den fördjupadeanslagsframställningen stämmer väl överens medsyftena med statsbidragsgivningen. Detta ärpositivt.Regeringen anser också att folkbildningen gjortbetydande insatser med hjälp av de särskilda medelsom anvisats av arbetsmarknadspolitiska skäl.Både folkhögskolor och studieförbund har visat attde genom flexibilitet i organisationer och arbetssättsnabbt kunnat erbjuda utbildningsaktiviteter somsamlat ett stort antal deltagare.Trots detta föreslår regeringen att statsbidraget tillfolkbildningen återigen skall dras ned, nu med 100miljoner kronor. Dessutom föreslår regeringenändrade utbetalningsrutiner, som innebär attkostnaderna ökar med förfolkbildningen. Dess bättre avvisar utskottet dettaförslag.Tillsammans med de tidigare nedskärningarnabetyder det här att under den borgerligaregeringens tid har det ordinarie statsbidragetsammantaget reducerats med närmare en halvmiljard kronor. Så gick det alltså med treårsramen,indexeringen och den långsiktiga stabiliteten.Visserligen har, efter stora påtryckningar, avarbetsmarknadspolitiska skäl särskilda anslagtillkommit. Dessa ger en viss kompensation för detminskade grundanslaget, men trenden är alldelestydlig.Visst finns det förståelse för att, i detsamhällsekonomiskt ansträngda läge som vi nubefinner oss i, alla kostnader noga måste granskas.Men det är inte en framsynt politik att dra ner påfolkbildningsanslaget, allra minst i då tron pådemokratin sviktar, främlingsfientligheten ökaroch samhället behöver aktiva medborgare som ärberedda att ta ett ansvar både för sig själva och förandra. För sådant är folkbildningen helt oslagbar.Folkbildningen är en resurs i krissamhället. Vimåste därför ta vara på de starka och unikamöjligheter som finns i svensktfolkbildningsarbete. Folkbildningen behöverdärför ett stöd och får inte tryckas tillbaka, somregeringen nu föreslår.Många undersökningar visar att allt fler människorkänner vanmakt inför möjligheterna att påverkasamhällsutvecklingen och sin egen livssituation viade traditionella demokratiska formerna.Människorna söker andra former för påverkan,medverkan och delaktighet. Mycket oroande är destarkt antidemokratiska stämningar som alltmerkommer fram i samhället.I det läget har folkbildningen en given plats. Därmöter den en av sina utmaningar. Det är en givenförstahandsuppgift för folkbildningen attexempelvis utnyttja de otaliga och mångskiftandemötesplatser som den erbjuder. Där kan detdemokratiska och i vid mening politiska samtalet,dialogen mellan medborgare och valdarepresentanter i de politiska församlingarna,återupprättas genom olika folkbildningsaktiviteter.För detta behövs det ett ökat stöd, ett stöd som inteminst skall ses som en investering för stärktdemokrati.Folkhögskolor och studieförbund betyder ocksåmycket för att svenskar och invandrare skall fåkontakt och lära känna varandra. Det är genompersonliga kontakter som det skapas förståelse ochtolerans.Folkbildningen och föreningslivet behövs för attmotverka främlingsfientlighet och rasism.Folkbildningens nätverk kommer här mycket vältill pass. I exempelvis den av ABF initierademanifestationen mot rasism ochfrämlingsfientlighet deltog inte mindre än 250organisationer, studieförbund och företag. Deförband sig genom att skriva på ett upprop att efteregen förmåga arbeta mot främlingsfientlighet ochför ett öppet och tolerant . Skall ett sådantengagemang dämpas? Nej, tvärtom, det är sådantsom skall stödjas.Studieförbund och/eller folkhögskolor haromfattande kontakter med organisationer ochmyndigheter och finns i stort sett på alla orter. Dehar en kunnig och engagerad medarbetarkår.Omfattande utbildningsinsatser kan snabbtorganiseras och genomföras rationellt. En fortsattsatsning på folkbildningen säkerställer därför enanpassning till de snabbt uppkommande ochmångskiftande behoven.Folkbildningen är överlägsen andrautbildningsanordnare när det gäller att nå dekortutbildade grupperna. Folkbildningen är ocksådet enda kända redskapet med omfattande och påbredden mobiliserad beredskap för att komma tillrätta med utbildningsklyftorna -- klyftor som är ettmått på hur orättfärdigt samhället är.Folkbildningen har också en uppgift i att geungdomar bra möjligheter att skapa mötesplatseroch i att ge dem kunskap om demokratin och dessspelregler.Folkbildningen behövs också för de handikappade.Bengt har kallat det arbete somfolkbildningsorganisationerna utför ''enfolkbildningsgerilla för det glömda ''. Det ärett gott betyg, som folkbildningen kan vara stoltöver. Detta arbete måste få en chans att fortsättaoch utvecklas och skall inte tryckas tillbaka.Folkbildningens roll i kulturlivet förbises ibland.Föregående verksamhetsår arrangerades 900 000kulturprogram med inte mindre än 9,7 miljonerdeltagare och nästan 600 000 medverkande -- enmycket imponerande verksamhet.En viktig verksamhet är också det som bedrivskring gamla hantverk, som därmed hålls vid liv. Härfinns ofta inkörsporten till viktiga samtal, personligutveckling och nyskapande. Denna verksamhet ärett instrument för utbyte mellan svensk och annankultur, med goda möjligheter att nå invandrare,handikappade, arbetslösa eller andra grupper somlätt hamnar utanför. Det är också en viktigverksamhet för att bevara kvinnokraft,kvinnokultur och kvinnotraditioner.Vi socialdemokrater har föreslagit att riksdagenavvisar regeringens förslag till minskning avstatsbidraget till folkbildningen med 100 miljonerkronor. Jag yrkar därför bifall till reservation nr 1.Vi har även föreslagit att skallanvisas för att folkbildningen skall kunna göraytterligare insatser mot främlingsfientlighet ochrasism. Jag yrkar därför bifall till reservation 2. Jagyrkar även bifall till reservation 3, därmedelsanvisningen till Bidrag till folkbildningen tasupp.Till sist några ord om Bidrag tillkontakttolkutbildning. Regeringen föreslår avstatsfinansiella skäl att detta bidrag på 8 miljonerkronor helt skall slopas. Utskottsmajoriteten harefter många och ingående diskussioner stannat föratt bidraget skall finnas kvar men har reduceratbidraget till . Vi socialdemokrateranser att bidraget skall vara 8 miljoner kronor.Det finns motioner som helt går mot förslaget attta bort detta bidrag. Så gott som all grundläggandetolkutbildning i invandrarspråk, med undantag avuniversitetskurserna som har begränsadomfattning, skulle försvinna.