prot · GH09111 · 1994-05-26 00:00:00 — Därförmåste det sätt som vi bereder detta ärende på varaavhängigt av hur ärendet ser ut när konsortietkommer med sin fullständiga och -- låt mig barahoppas -- slutgiltiga redovisning av om och hurkonsortiet uppfyller de villkor och förutsättningarsom har krävt.Mervärdesskatten på tjänterAnf. 40 (nyd):Fru talman! Ett led i effektiva åtgärder för attmotverka svartjobben på marknaden vore sänktmoms. Vi i Ny demokrati har i och för sig föreslagiten sänkning av momsen på tjänster till . Jagvet nu att skatteministern har tagit upp denna fråga.Det var troligen i samband med något EU-besök.Min fråga till skatteministern är om man fråndepartementets sida räknar med att återkommamed några förslag i den här riktningen.Anf. 41 Statsrådet ():Fru talman! Hela frågan om svartarbete är ju en delav komplexet när det gäller hur den privatatjänstesektorn skall kunna expandera tillräckligtför att ge de nya, riktiga jobb i privata sektorn sombehövs för att minska arbetslösheten. Då är detväsentligt att ta itu med skattekilarna, som är såvälmoms och arbetsgivaravgifter som inkomstskatt.Problemet ligger i skattekilarna,arbetsmarknadsregler och en del annat. Påskattekilsområdet är mervärdesskatten en del. Omman skulle kunna sänka momsen på vissa tjänster,om man tycker att det är väsentligt, bidrar detta tillatt minska skattekilarna på tjänster. Det kan i sintur minska både svartarbete och föra över gör-det-själv-jobb till sådant som är beskattat vanligtarbete. Det är naturligtvis min och regeringensambition att gå i den riktningen.Jag har tagit upp frågan i EU, därför att innehåller begränsningar i möjlighetenatt minska momsen på tjänster. Det förefaller attfinnas ett positivt intresse, sannolikt från alla EU-länders sida, av att skapa denna möjlighet. Sedanfår vi gå vidare och se vilken väg vi skall välja, omvi skall diskutera en förmånsrelatering i ännu högregrad än arbetsgivaravgifter -- det behövs säkert --eller om man skall göra det på inkomstskattesidan.Där är avdragsrätten för barntillsynskostnader ettsteg för att underlätta för den privatatjänstesektorn.Anf. 42 (nyd):Fru talman! Jag har ingen följdfråga.Stat--kyrka-fråganAnf. 43 ():Fru talman! Jag har en fråga till civilminister . Frågan om kyrkans framtida relationerskall nu remissbehandlas. Det har sagts mig attremisstiden skall gå ut . Jag skullevilja att civilministern motiverade varför man harvalt . Detta innebär ju att sammapersonkrets som yttrade sig nu fåryttra sig en gång till.Anf. 44 Civilminister ():Fru talman! Vi bestämde tiden förremissbehandlingen med utgångspunkt från att detskulle vara en rejäl remisstid för att man skullehinna gå igenom de frågor som behöver behandlas.Vi tyckte att avvägningen var ganska väl tilltagennär vi bestämde oss för den 31 december.Anf. 45 ():Fru talman! I kyrkan brukar vi säga att vi har gåttom tid, i perspektivet mellan skapelsen ochevigheten. Men jag vill nog ändå säga -- och jagskämtar inte -- att det innebär att det i dennamycket stora fråga faktiskt är samma personkretssom . Vad finns det för förutsättningar attdiskutera detta med civilministern? IKyrkoberedningen, där jag suttit med, har vi förtresonemang om att förlänga denna remisstid.Anf. 46 Civilminister ():Fru talman! Det har ju tidigare hänt att man harförändrat remisstiden, vilket har haft olika orsaker.Man har tyckt att man inte har hunnit, som har varitfallet i den här frågan. Jag är självfallet beredd attdiskutera en ändring av remisstiden, om man avnågon anledning skulle begära det. I så fall är jagberedd att ta upp diskussionen.Handeln med derivatAnf. 47 ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga till Bo Lundgren.Den omfattande handeln med derivat hos banker,finansinstitut och stora företag har ju fått ganskastor internationell uppmärksamhet. I USAdiskuteras åtgärder för att säkra denna handel.Man diskuterar också detta i liksom isvensk press.Att jag inte riktigt begriper vad det hela rör sig omoch hur det fungerar bekymrar mig inte så mycket,men jag blir orolig när det av facktidningar framgåratt de som är inblandade i detta inte heller riktigtförstår sig på vad de gör.Därför vill jag fråga : Vilkenuppmärksamhet ägnar regeringen denna fråga, ochvilka åtgärder överväger man när det gäller denomfattande derivathandeln?Anf. 48 Statsrådet ():Fru talman! Detta är egentligen en fråga som viskulle kunna diskutera i en interpellationsdebatteller i någon annan, mycket lång, debatt. Dethandlar om tekniskt komplicerade frågor.Det är självklart att framväxten av olikaderivatinstrument, dvs. optioner, de terminsaffärersom har längre historia och andra instrument, ärföremål för uppmärksamhet iFinansdepartementet, ,samt internationellaorganisationer och sammanslutningar av olika slag.Det har också diskuterats i G 10-kretsen. Syftet äratt först och främst fundera kring vilka problemsom kan uppstå i samband med derivat, som intebara gör det möjligt att skydda intagna positionerutan också ger möjlighet att ta risker som är mycketstörre än vad kapitaltäckningen i vissa fall bordemotivera. Det diskuteras ocksåkapitaltäckningsregler etc.Så här långt kan man konstatera attderivatinstrumenten i sig är positiva. De kan bidratill att stabilisera de finansiella marknaderna. Dekan möjligen utnyttjas på ett sätt som inte är avsett.Men det skulle som sagt föra alltför långt att gå inpå detaljerna. Men jag kan försäkra att vinaturligtvis följer vad som inträffar och övervägerom eventuella åtgärder bör vidtas vad gällerkapitaltäckningsregler etc.Anf. 49 ():Fru talman! Jag tar detta som en uppmaning frånBo Lundgren om att återkomma med en fråga.Anf. 50 Statsrådet ():Fru talman! Jag tror att både muntliga och skriftligafrågor har tidsmässiga begränsningar som gör detsvårt att fullfölja detta. Men vi kan i olikasammanhang diskutera frågan. Såvitt jag förstår ärtiden för interpellationer över, men möjlighetenfinns ju också att ställa frågor som kan ge visst svar,också skriftligt.Barnpassning som ALU-projektAnf. 51 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga tillarbetsmarknadsministern. En golfklubb kan nuannonsera om att man erbjuder barnvakt närföräldrarna spelar golf. kommer detmånga rapporter från kommunerna om storaproblem för barn som har särskilda behov. Då blirden här typen av service, på skattebetalarnasbekostnad, utomordentligt stötande. Golfservicenbetalas via arbetsmarknadsmedel.Jag vill därför fråga arbetsmarknadsministern omhan är beredd att verka för en mer rimliganvändning av medborgarnas pengar.Anf. 52 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Om man ser på den kommunalaekonomin finner man att kommunerna gick medstora underskott -- flera miljarder -- undersenare delen av 80-talet, 1990 och 1991. Därefterhar kommunerna gått med stora plus. ,som skall bli det svåra året, är prognosen attkommunernas ekonomi ändå går ihop.Kommunernas ekonomi har alltså förstärktsmycket kraftigt , 1993 och 1994.Prognosen är också god.Nu i april omfattade varslen från den samladekommunala sektorn bara 160 personer. De åtgärdersom vi har vidtagit för att folk skall få vara kvar iden kommunala verksamheten i denna svårasituation -- främst handlar det om utbildning -- serut att lyckas.Denna barnpassning åt en golfklubb är troligtvis ettALU-projekt. Jag trodde att denna riksdag var enigom att det alltid är bättre att den som är arbetslösuträttar något för de pengar som betalas ut i formav a-kassa än att det inte sker någon aktivitet alls.Med drygt 50 000 människor i ALU-jobb och 5 000handläggare kommer vi alltid att uppleva fall därman önskar en något annorlunda prioritering.Olika undersökningar visar att ALU-jobben i stortsett prioriteras väldigt bra. När vi har undersökt hurde trivs som har dessa ALU-jobb har vi funnit attca tycker att jobbet är bra och mycketmeningsfullt och att det leder framåt.Ny kriminalvårdsanstalt i KalmarAnf. 53 ():Fru talman! Jag har en fråga tillarbetsmarknadsministern. står inför ensvår arbetssituation. Kalmarverkensnedläggning är ju välkänd. När presenterades ett antalarbetsprojekt, bl.a. en utbyggnad avkriminalvårdsanstalten -- vilken kunde byggas iKalmar.Börje uttalade sig positivt om detta. Hansade att det är sydöstra tur att fåsysselsättningsåtgärder, och då speciellt Kalmar.Gäller det svaret också beträffande den härspecifika insatsen?Anf. 54 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Vad diskussionen gällde var att Kalmarhar en ovanligt liten andel statlig verksamhet. I deprioriteringar som regering och riksdag görframhålls , sydöstra ochDalslandsområdet. När det är fria lokaliseringar --när verksamheter kan förläggas till olika platser --bör, som jag ser detta, län vara ett områdesom man försöker komma ihåg.Däremot kan jag inte uttala mig om en annanministers eventuella planer just . Men jag ärsynnerligen väl medveten om att det är ett starktönskemål i det här läget att anstalten där rustasupp.Kalmar har fått en bra summa av ett extraanslag pådet länsanslag som fördelats. Jag hoppas attriksdagen beviljar ytterligare 100 miljoner tillfördelning detta år. Sedan ökas länsanslaget. Det ärbäst om det kommer mera pengar till ett område,så att besluten kan fattas lokalt.Det finns också ett förslag om att 800 miljonerkronor skall fördelas till länsstyrelserna. Tyvärr ärSocialdemokraterna emot detta, men jag hoppasatt antar förslaget.UngdomsarbetslöshetenAnf. 55 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsminister . När statsministern gästade Bollnäsgymnasium sade han enligt Tidningarnastelegrambyrå att ungdomsarbetslösheten inte ärnågot av de stora problemen . Jagskulle vilja be statsministern utveckla detuttalandet -- eller är det kanskearbetsmarknadsministern som skall kommenteradet?Anf. 56 Statsminister ():Fru talman! Båda kan vi säkert göra det.Jag studsade när jag såg TT-referatet. Jag hänvisartill Hälsingetidningarna som har ett korrektarereferat. Jag försökte få TT att göra en korrigering.Vad jag sagt, och detta är viktigt, är att när vi nugår in i en situation där arbetslösheten minskar --det är detta som är den stora förändringen, för vihar ju varit inne i en period dåarbetslösheten har ökat, ökat och ökat men numinskar, minskar och minskar den därför att detkommer nya jobb -- tror jag, om vi ser några årframåt, att ungdomsarbetslösheten är det somkommer att minska snabbast. Det ser vi redan nu istatistiken.Den oro för långtidsarbetslöshet som jag har gällerframför allt medelålders eller litet äldre, oftatjänstemän, som har friställts i samband med destora rationaliseringar som har skett i näringslivetoch i den offentliga sektorn. Det kommer att talängre tid innan dessa människor finner en nyanställning. Vad jag sagt till ungdomarna pågymnasiet i är att det som oroar mig mestnär jag ser framåt -- det gäller alltså senare delen av1990-talet på arbetsmarknaden -- ärlångtidsarbetslösheten bland dem som är litetäldre. Ungdomsarbetslösheten, som är ettstort problem, är den del avarbetslöshetsproblemet som förmodligen kommeratt minska snabbast.Invest in SwedenAnf. 57 (nyd):Fru talman! Vi diskuterade här i går Invest inSweden -- egendomligt nog i kulturutskottet. Investin lyder under Styrelsen för Sverigebildensom inte vill kännas vid och som i fortsättningeninte vill ha att göra med Invest in . Det härär en viktig fråga. Det gäller ju att få investeringarför ökad produktion.Min fråga är: När Styrelsen för Sverigebilden intevill ha med Invest in att göra, vad kommerregeringen då att göra för att försöka få hitinvesteringar t.ex. från ? går deflesta investeringarna värdshus förbi, trots att BoLundgren, i alla fall , lockar med 28 %bolagsskatt?Anf. 58 Statsminister ():Fru talman! Jag är inte riktigt medveten om alla demera byråkratiska problem här som SimonLiliedahl tar upp, men vi skall titta på dem.Simon Liliedahl har alldeles rätt i att avgörande föratt vi skall hamna i den goda situation som jag nysstalade om, så att vi successivt får fram fler nya jobboch reducerar arbetslösheten under kommande årav 90-talet, är att vi får investeringar. Mycket avdetta måste komma genom inhemskt kapital. Därär de åtgärder som vi har föreslagit -- avskaffandetav dubbelbeskattningen t.ex. -- av mycket centralbetydelse. Men vi måste också få in utländsktkapital i . Där betyder det ställningstagandesom vi skall göra i folkomröstningen den 13november oerhört mycket.Det är bara ett som fullt ut är medlem i deneuropeiska gemenskapen som har förutsättningaratt attrahera investeringar. Men där betyder ocksåde skattemässiga och regelmässiga förutsättningarför företagande som har att erbjuda ijämförelse med andra länder oerhört mycket. Jagskulle vilja säga att där är den 18 septemberavgörande.Om vi fortsätter med den politiska inriktning på attförbättra företagarklimatet i som har inlettsoch som börjar ge resulat, kommer vi också attse investeringar. Vi skall se till att vi marknadsförSverige som ett bra land, som ju är. Skullevi vända på det hela och börja beskatta företag,investeringar och sparande som vi sägernej till medlemskap i den europeiska unionen, kanman inrätta hur många marknadsföringsinstansersom helst. Det kommer inte att satsas en krona iframtiden i i det läget.Beskattningen av tjänstebilarAnf. 59 ():Fru talman! Vi har bra trafikpolitiska principer sominnebär att kostnaderna skall beräknas med hjälpav samhällsekonomiska kalkyler och att resenärenskall känna av marginalkostnaden av varjeresebeslut han fattar.Nuvarande skatteregler för tjänstebilar ochförmånsbilar följer tyvärr inte dessa trafikpolitiskaprinciper. Marginalkostnaden för resenären är iallmänhet noll. Det leder till ett ineffektivtresursutnyttjande och till onödiga miljöskador. Jagvill därför fråga statsrådet om detpågår arbete inom för attändra nuvarande tjänstebilsbeskattning, och i såfall när nya regler kan väntas träda i kraft.Anf. 60 Statsrådet ():Fru talman! Som väl är allmänt känt har jag ägnatmig åt den frågan under förhållandevis lång tid.Riksdagen har fått tillfälle att på mitt förslag ändrareglerna för att nå en bit på vägen både när detgäller jämkning till förmån för den som körförhållandevis litet privat och mer i tjänsten och närdet gäller en annan jämkningsmöjlighet. Det finnsen konflikt här mellan en noggrann hantering avden verkliga kostnaden med hänsyn till antaletkörda mil för att få fram marginalkostnaden och detkrångel och den byråkrati som behövs för att fåfram noggranna uppgifter.Den ena möjligheten är att ha en klumpsumma, allti ett, oavsett vad det är för bil man har och hurmycket man kör. Den andra är att ha en noggrannspecifikation per bil och per körsträcka etc.Någonstans mitt emellan måste man lägga sig. Detpågår ett arbete i regeringskansliet.Utgångspunkten för det arbetet är ett system sominte leder till höjda skatter och som dessutompräglas av enkla regler. Det är inte det allraenklaste arbete som pågår.ItalienAnf. 61 HANS ():Fru talman! Jag vill ställa en fråga tillstatsministern. Den gäller situationen i . Jaghar också frågat utrikesministern om det här, menjag vill ställa frågan direkt till statsministerneftersom jag blev ganska oroad över denkommentar som statsministern gav efter detitalienska valet. Jag tyckte inte att den vartillräckligt skarp utan ganska överslätande.Efter det att jag ställde frågan har det kommit femfascistiska ministrar i den nya regeringen i Italien.Dess bättre har ju kommunistiska regimer fallit iEuropa. Vad vill statsministern göra för attmotverka och motarbeta den fascistiska ochnazistiska fara som är påtaglig på många håll iEuropa?Anf. 62 Statsminister ():Fru talman! påpekar med rättaden glädjande utveckling som har inträffat undersenare år. De kommunistiska diktaturerna äravvecklade. Jag kommer ihåg den period när deneuropiska regering som den dåvarande svenskaregeringen hade mest besöksutbyte med var denösttyska. Jag sade aldrig att de inte skulle åka tillÖstberlin och vänslas med , ochallt vad de där diktaturens kreatur hette. Det varnödvändigt för de mellanstatliga förbindelserna.Men jag hade gärna sett litet mer ideologisktengagemang för demokratin och motkommunismen på den tiden.Nu har vi en annan situation. Kommunismen är istort sett borta, även om det finnsrestkommunistiska partier som sitter iregeringsställning i vissa länder, t.ex. ochLitauen. Vi har en utveckling där det i ettvästeuropeiskt land sitter ett restfascistiskt parti viddelar av regeringsmakten. Då skall vi bekämpadem ideologiskt. Vi skall bekämpa demorganisatoriskt och principiellt, bl.a. genomutbyggnad av det europeiska samarbetet. Det är ettav de allra viktigaste värnen när det gäller demedborgerliga fri- och rättigheterna och dedemokratiska strukturerna.Sedan skall vi hantera besöksutbyte med denitalienska regeringen enligt samma principer som vihanterar besöksutbyte med varje annan regering,t.ex. den polska eller litauiska.Anf. 63 HANS ():Fru talman! Betyder det här svaret attstatsministern aktivt vill bekämpa den nyaregeringen i som har ett så starkt fascistisktinslag? Det är dess värre så att den italienskaregeringen kan komma att få ett ganska starktinflytande just i det europeiska samarbetet. Jagefterlyser ett starkare engagemang frånstatsministern när det gäller att bekämpa dennazistiska och fascistiska faran. Tycker intestatsministern att det smakar litet trettiotal närfascistledaren i talar om att varden störste statsmannen?Anf. 64 Statsminister ():Fru talman! Det tycker jag förvisso. Men detsmakar ännu mer förstklassig dubbelmoral frånHans Göran sida. dem i denna kammare som har vänslats mestmed kommunistiska regimer och världsfredsrådoch annat . Jag har aldrig betvivlatHans Göran personliga engagemang förmedborgerliga fri- och rättigheter, men jag haribland haft anledning att ifrågasätta hansaningslöshet och naivitet när det gällerkommunismen.Jag har personligen som ung student kämpat iPortugal och i studentsamarbete för attbygga upp demokratiska organisationer som kundeta över när de föråldrade halv- ller kvartsfascistiskastrukturerna där föll samman. Jag vet vilkenbetydelse det europeiska samarbetet hade för attförankra , och idemokratin.Jag är alldeles övertygad om att ett som nugår igenom en besvärlig omställning när hela detgamla politiska etablissemanget har fallit sammanpå grund av korruption också kommer att vara ettItalien som är fast förankrat både i det europiskasamarbetet och i den europeiska demokratin. Såbekämpas anhängare av totalitära ideologier --kommunister eller fascister -- bäst.Anf. 65 HANS ():Fru talman! Den avgörande frågan nu är vilketpolitiskt agerande statsministern är beredd att sättain i det här sammanhanget. Det är inte frågan omgamla historier . är det frågan om attverkligen med skärpa agera lika starkt emotkommunistiska diktaturer som mot fascistiskadiktaturer.Men är det fascism och nazism som är den storafaran. Det är därför jag fortfarande efterlyser ettsvar från statsministern på hur han tänker agera iden här frågan.Anf. 66 Statsminister ():Fru talman! Jag tror i och för sig att den stora farani är vad jag kallar den rödbruna faran. Denhar jag talat en del om, och den skall inteunderskattas. Det är när gamla förgrämdakommunister går hand i hand med extremanationalister och gamla övervintrade fascister. Detser vi i en del länder. Det är när denna rödbrunafara, med det hat mellan och mot folk som bär uppden, växer sig stark som faran för freden ochfriheten i olika delar finns.Där är det viktigt att vi har den ideologiskarågången glasklar mot de rödbruna, oavsett om detär det bruna ursprunget eller det röda ursprungetsom dominerar. Det viktigaste värnet mot dettarödbruna, röda, bruna eller svarta är utbyggnadenav det europeiska samarbetet och det europeiskaskyddet för de medborgerliga fri- och rättigheterna.Jag hoppas att jag kan påräkna Hans GöranFrancks stöd i det arbetet.FriskolorAnf. 67 ():Fru talman! Det moderata kommunalrådet iHelsingborg säger i en mycket läsvärd intervju idagens apropå skolpengen inte har genomfört skolpengen till mer än40 %. Man anser inte att man kan lämna ut tillmarknaden att styra en sådan viktig sak som skolan.Detta är ju en övergripande och mycket stor frågaför regeringen när det gäller utbildningen. Därförskulle jag vilja fråga om statsministern anser attregeringen har gjort en riktig avvägning mellanmarknad och politik. visar det sig att uppemot20 av de friskolor som vi har drivs av mer ellermindre fanatiska religiösa sekter med slutenhetenoch den förvridna världsbilden som läroplan.Anf. 68 Statsminister ():Fru talman! Jag tycker att friskolereformen tillhördet viktigaste som har inträffat i svensktutbildningsväsende . Den geren valfrihet för föräldrarna. Jag tror att vi bara ståri början av denna utveckling. Det ger en förnyelseav pedagogik och utbildningsväsende generellt. Jagtror inte att har någon avvikandeåsikt på denna punkt. Hans parti har det, men jagtror inte att har det.Jag vet inte om avvägningen mellan marknad ochstyrningen är eller något annat. Den är i allafall inte . Vi ställer ju mycket bestämda kravpå läroplan och på undervisningens inriktning. Vihar ett mycket omfattande kontrollsystem. Omman finner att en skola inte uppfyller kraven fårskolan inte de bidrag som den får . Om vi voremera filosofiska, vilket och jagbrukar vara, skulle jag egentligen önska att vi hadesamma kontrollsystem på alla kommunala skolor.Det finns säkert problem i friskolor. Dem skall viåtgärda. Det finns problem i offentliga skolorockså. Jag skulle önska att vi hade ett sådant systematt vi kunde stänga dem också om problemen var såallvarliga att de inte gick att rätta till. Menfriskolereformen tillhör de långsiktigt viktigastereformer som vi har börjat genomföra för att förnyaoch förbättra utbildningssystemet i Sverige.Anf. 69 ():Fru talman! Friskolereformen är viktig, det tyckerbåde jag och mitt parti. Däremot har vi vissapraktiska invändningar. En av dem är attkontrollen av vilka som använder de skattepengarsom är avsedda för den obligatoriska grundskolanär undermålig. Som den vän avgrundskolereformen, som jag är, anser jag attregeringen borde vårda reformen bättre. Det är enskandal att sekter får skattepengar för att drivagrundskola. Det måste åtgärdas snabbt.Anf. 70 Statsminister ():Fru talman! Jag lyssnar gärna på i detta avseende och kommer att undersökadetta. Det ställs mycket bestämda krav på attskolorna skall följa läroplanen. Om de inte gör dethar de inte rätt till bidrag. Det handlar om värnetom den viktiga friskolereformen. På den punktenär och jag helt eniga. Lita på migi den delen.När säger att hans partiaccepterar friskolereformen och att man har enbartpraktiska invändningar, noterar jag det med glädje.Hans partiordförande, som jag ibland lyssnar till,säger dock att han har ideologiska invändningarmot hela friskolereformen. Såvitt jag kan förstå villhan stänga alltihop. Men det får ni väl ta ettbrorsgräl om på hemmaplan.Anf. 71 TALMANNEN:Jag hoppas att den sista frågan ställs till statsrådetBo Könberg som är närvarande här.Sparåtgärder inom vårdenAnf. 72 ():Fru talman! Jag har en fråga till statsrådet . När merkostnadskommittén presenteradesitt förslag till hur man skulle kunna spara inomvården, föreslog man bl.a. att diabetiker självaskulle få betala sitt insulin. Jag undrar hurregeringen har hanterat förslaget.Anf. 73 Statsrådet ():Fru talman! Tack för möjligheten att få redogöraför något inom mitt pastorat och att ansluta sig till det.Merkostnadskommittén gick igenom denna frågaoch hade olika alternativ till besparingar. Alla somsysslat med frågan vet att det är komplicerat attinom motsvarande kostnadsram klara av dereformer man vill ha. Det kräver möjligheter tillbesparingar. En av de besparingsmöjligheter manföreslog var den som nämnde. Inomregeringskansliet har vi ännu inte avslutatberedningen av frågan. Därför har inte riksdagenfått något förslag.Anf. 74 TALMANNEN:Härmed är den sista frågestunden med muntligafrågor avslutad. Jagtackar statsminister och närvarandestatsråd.5 § (forts. från 3 §) f415 > Energipolitik(forts. NU17)Anf. 75 ()replik:Fru talman!