prot · GI0931 · 1994-11-29 00:00:00 — Jag är helt inställd på att vi måste jobba inter-nationellt, tredje punkten handlar om föräldrarnas an-svar. Vi kan säkert göra mer i fråga om att bilda nät-verk och hjälpa dem som inte riktigt orkar.Den fjärde punkten handlar naturligtvis om skall erbjuda goda kulturupplevelser, att manskall se till att ge kvalitet till barn och ungdomar ihögre utsträckning än hittills.Anf. 51 ():Fru talman! Det känns bra, kulturministern, att vi igrunden resonerar lika. Det skall vara samförstånd,och flera olika åtgärder skall vidtas.Förra året anmäldes mer än 1 000 barn under 15 årför misshandel. Jag har i min skolverksamhet upplevtatt de aggressiva barnen har blivit ett allt större pro-blem. av pojkarna i högstadiet i en svensk stadbär vapen. Detta är tecken på någonting sominte är bra och som måste stävjas.Förutom de förslag till åtgärder som kulturminis-tern nämnde tror jag att det handlar mycket om ut-bildning. Det handlar om normer och om att sättagränser. Det handlar om forskning. Det kan handlaom att granska och diskutera TV-budskapet tillsam-mans. Kanske skall det t.o.m. vara en extramoms förkommersiella kanaler. Den kan då användas till alter-nativa produktioner. Det handlar om gemensammaetiska överenskommelser, som varinne på, med programbolagen i och i interna-tionella sammanhang.Jag förutsätter också att kulturministern, med denöppenhet som hon har visat, skall spela på hela regist-ret nästa gång.Det är mycket som vi har att slåss för - att räddabarnen och rädda framtiden.Tack för ett gott svar! Det borde följas av hand-ling.Anf. 52 ():Fru talman! Det var ett bra besked, ett klarläggan-de, i den här omgången. Jag försökte i mina frågormer styra åt det håll som jag ansåg vara viktigt. Jaghar i första hand fokuserat min fråga på mediernasroll i detta sammanhang. Jag tror nämligen att de haren viktig roll. Jag vet att kulturministern känner tilldetta, eftersom hon har arbetat med medier.Jag har haft förmånen att vara ord-förande i kvalitetsfilmråd. Det är na-turligtvis viktigt att vara förebyggande, men det ärockså viktigt att ta upp debatten om etiska principermed programbolagen. Jag ser fram emot att få förslagpå åtgärder . Jag hoppas att vi gemen-samt kan fortsätta kampen mot våldet. Det är viktigt.Anf. 53 Kulturminister ():Fru talman! som man hör många alar-merande uppgifter om hur det är ställt med våldetbland barn och ungdomar skall man komma ihåg attdet är tio gånger fler vuxna än barn som tittar på un-derhållningsvåld. Det är vuxna som begår de allraflesta våldshandlingar både mot barn och mot andravuxna. Vi har det slutgiltiga ansvaret. Det handlar omett problemkomplex som måste behandlas metodiskt,tålmodigt och med full respekt för svårighetsgradenpå alla fronter samtidigt.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1994/95:165 om professurervid de mindre och medelstora högskolornaAnf. 54 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat migom jag är beredd att ändra högskoleförordningen såatt de högskolor till vilken fakultetsnämnd inte ärknuten har möjlighet att inrätta tjänst som professor.Jag vill inledningsvis påpeka att högskolorna i dagär knutna till fakulteterna genom den särskilda bilagai högskoleförordningen som reglerar fakulteternasverksamhetsområden. Därigenom skapas en viktigkoppling mellan forskningsmiljöerna vid universitetoch fackhögskolor och den forskning som bedrivs vidhögskolorna.Jag har sedan jag tillträdde som utbildningsminis-ter klart deklarerat att jag inte kan se något principiellthinder emot att högskolor får egna professurer. Det ärviktigt också för utbildningens kvalitet att forsknings-anknytningen säkras vid lärosäten som saknaregna fasta forskningsresurser. Jag är beredd att vidtade åtgärder som behövs, inklusive ändringar i högsko-leförordningen, men denna utveckling måste skestegvis. En möjlighet är att låta universitetskanslernpröva den vetenskapliga miljön vid de högskolor somvill inrätta egna professurer. Därigenom garanterasden vetenskapliga kvaliteten för de professurer sominrättas vid högskolorna.Detta är en principiellt viktig fråga som jag avseratt återkomma till i den kommande budgetpropositio-nen.Anf. 55 ():Fru talman! Jag ber att få tacka utbildningsminis-tern för det här svaret. Det är i grunden ett mycketpositivt svar, som jag tolkar det. I Mitthögskolansnewsletter nr 3 konstaterar utbildningsministern självatt de små högskolorna har visat sig livaktiga ochkreativa. Han säger att han inte ser några principiellaskäl mot att de skall få egna professurer. Detta fram-går också av dagens svar. Vi är med andra ord heltöverens i sakfrågan. Det är mycket glädjande att kun-na konstatera det.Jag vill ändå passa på att komplettera min fråga.Möjligen skulle en följdfråga kunna formuleras unge-fär så här: När skall det ske och under vilka former?Utbildningsministern säger i sitt svar att han avser attåterkomma i budgetpropositionen. Då frågar jag merkonkret: När kan en ändring av högskoleförordningenvara genomförd, så att den formella delen när detgäller att inrätta professorstjänster kan tillgodoses?Anf. 56 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag är övertygad om att vi i grundenser likartat på den här frågan.Jag är inte beredd att exakt säga hur detkommer att bli i budgetpropositionen, eftersom bud-getarbetet fortfarande pågår. Min strävan är att vi isamband med budgetpropositionen skall kunna ge ettprincipiellt besked i den här frågan.Anf. 57 ():Fru talman! Jag kan förstå att det inte går att fånågot mer exakt svar när det gäller tidpunkten. Jagskulle vilja gå vidare i utbildningsministerns svar närdet gäller prövningen av den vetenskapliga miljön,som utbildningsministern menar att universitetskans-lern skall göra.Jag har självfallet ingenting att invända mot en så-dan formulering. Jag skulle möjligen vilja veta vaddet innebär rent praktiskt, om det finns några princip-er för vad som ligger i begreppet att pröva den veten-skapliga miljön. Jag kan peka på en sådan miljö somfinns vid i . Där har manredan i dag en avancerad forskning inom ekoteknikenoch turismen, och man har ett samarbete med Militär-högskolans managementinstitution osv.Anf. 58 Utbildningsminister ():Fru talman! Detta är en idé som har uppkommitockså utifrån de små och medelstora högskolornasegen rektorsorganisation. Själva förfarandet liknar detdå kanslern prövar högskolornas examensrätt. Kans-lern gör en bedömning av den vetenskapliga kvalite-ten och av undervisningens karaktär osv. På motsva-rande sätt kan givetvis en bedömning av själva forsk-ningsmiljön göras.Jag menar att en sådan prövning också skulle un-danröja den oro som man på sina håll har för att enrätt för högskolorna att ha egna professorer skulleinnebära en kvalitetsförsämring. Vi är säkert överensom att någon sådan inte är aktuell.Anf. 59 ():Fru talman! Jag vill tacka utbildningsministern förett i grunden positivt svar. Jag ser fram emot budget-propositionen. Vi kanske får anledning att återkommatill frågan i ett annat sammanhang. Tack så mycket.Överläggningen var härmed avslutad.Anf. 60 TALMANNEN:We see the delegation with members from theDutch parliament listening to our debate here today.We wish you varmly welcome to the swedish parlia-ment.11 § Svar på fråga 1994/95:162 om RwandaAnf. 61 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig om jagär beredd att ta initiativ till freds- och försoningsska-pande insatser i , likt de båda försoningskon-ferenserna som den förra regeringen tog initiativ tillvad gäller Burundi.Jag håller med om att ett grundligt försoningsarbe-te i är nödvändigt för att bryta den onda cir-keln av konflikter och massmord. Det kommer att tamycket att hela de klyftor i samhället somförlusterna i människoliv har skapat. Utan en genom-gripande försoningsprocess kommer de miljontalsmänniskor som flytt inte att våga återvända hem. Atthalva befolkningen befinner sig på annan ort än hem-orten kan i sig skapa nya konflikter. I flyktinglägren iZaire försämras säkerhetsläget kontinuerligt på grundav närvaron av den slagna förra regeringsarmén. Yt-terligare problem är att har så be-gränsade resurser att den inte kan betala löner tillarmén, och landets poliskår är slagen i spillror.Sverige stöder på olika sätt försoningsfrämjandeoch konfliktförebyggande insatser i , och detär viktigt. har bidragit till den av FN:s hög-kommissarie för mänskliga rättigheter inledda insat-sen med observatörer som dels skall främja försoning,dels undersöka respekten för mänskliga rättigheter.Sverige har vidare bidragit till genomförandet av ettexpertseminarium om i . Syftetmed seminariet var att diskutera möjliga vägar attuppnå försoning och i förlängningen fred i Rwanda.Seminariet kan anordnades av Liv och Fredsinstituteti på uppdrag av FN. Seminariet kan kommaatt följas av en konferens för rwandiska intellektuellai samt ett uppdrag från FN till att inleda försoningsarbete på gräs-rotsnivå. Jag vill även nämna att Lutherska Världsför-bundet och Of Churches nyligeninlett förhandlingar med kyrkorna i ochrwandiska regeringsföreträdare om ett utbildnings-och diskussionsprogram i syfte att närma olika grup-per i samhället till varandra. En ansökan om stöd tilldetta program sägs vara på väg till SIDA. Regeringenser positivt på detta initiativ.Det är viktigt att se i ett regio-nalt perspektiv. Konflikter och flyktingströmmarspiller lätt över från ett land till ett annat. OAU ochGlobal Coalition för höll en konferensom demobiliseringsproblem i regionen, och Sverigebidrog genom SIDA till konferensens genomförande.Vi har vidare uttryckt vårt stöd för den av OAU initie-rade konferensen om flyktingar och internflyktingar iregionen som planeras äga rum iBurundi.Anf. 62 TALMANNEN:Då frågeställaren inte synes vara närvarande ikammaren ber jag med tack till biståndsministern attfå förklara överläggningen i denna fråga avslutad.12 § Svar på frågorna 1994/95:145 och 166 ombiståndet till m.m.Anf. 63 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig på vilketsätt regeringen avser tillvarata de enskilda organisa-tionernas kunskaper och erfarenheter i uppbyggnads-arbetet i Gaza.Berndt har frågat mig om regeringen ärberedd att snabbt utöka det svenska biståndet tillGazaremsan och medverka till att olika givarländerforcerar sina biståndsinsatser.Jag besvarar de två frågorna i ett sammanhang.Det svenska biståndet till det palestinska folketuppgår under innevarande budgetår till minst 250miljoner kronor. Drygt 100 miljoner av dessa går påolika sätt direkt till , och den pales-tinska administrationen. SIDA har i uppdrag att bere-da och genomföra insatser till stöd för det palestinskafolket och till stöd för fredsprocessen. I detta sam-manhang har regeringen angett fem mål för detsvenska stödet.Det första målet är att förbättra det palestinskafolkets levnadsvillkor genom sociala och humanitärainsatser. Detta sker genom stöd til FN-organisationenUNRWA, men även genom bilateralt stöd genomsvenska enskilda organisationer inom hälsosektorn.Det andra målet är att bidra till att bygga upp pa-lestinska demokratiska institutioner och samhälls-strukturer för självstyre. Detta sker genom direkt stödtill palestinska institutioner, såsom enheten för häl-soplanering, stöd till utbildning av palestinsk civilpo-lis sam allmänt budgetstöd.Det tredje målet är att bidra till ekonomisk ut-veckling och sysselsättning, t.ex. genom s.k. in-frastrukturinsatser. På detta område pågår för närva-rande ett intensivt förberedelsearbete. Att snabbtskapa sysselsättning och inkomster i framför allt Gazaär av största betydelse för fredsprocessens fortsätt-ning.Det fjärde målet är att verka för demokratisk sam-hällsutveckling och ökad respekt för mänskliga rättig-heter. Inom detta område bedrivs ett omfattande arbe-te med palestinska enskilda organisationer, bl.a. denoberoende som leds av femte och sista målet är att bidra till denmultilaterala fredsprocessen genom att fungera somsamordnare av frågor rörande palestinska flykting-barns välfärd. Detta arbete, som leds av en arbets-grupp inom UD/SIDA under ledning av ambassadörThomas , går ut på att identifiera, analy-sera, delfinansiera och mobilisera ett internationelltstöd till insatser för palestinska flyktingbarn.Som svar på fråga om på vilket sättregeringen avser tillvarata enskilda organisationerskunskaper och erfarenheter i uppbyggnadsarbetet iGaza, vill jag därför understryka att det svenska bi-ståndet till stor del har kanaliseratsgenom enskilda organisationer, såväl svenska sompalestinska och i viss mån israeliska. Erfarenheternaav detta samarbete har varit och är mycket goda. Detär självklart att även i forsättningen i stor utsträckningarbeta genom kompetenta enskilda organisationer ochatt fortsätta den mycket öppna och värdefulla dialogenmed organisationerna.Berndt frågar om en utökning av detsvenska biståndet till . Det är regeringens uttala-de avsikt att på ett påtagligt sätt öka det svenska en-gagemanget och stödet för fredsprocessen i Mellanös-tern. En naturlig del av ett sådant ökat engagemang ärett ökat svenskt bistånd till området. Diskussioner omdetta pågår . Som ett led i regeringensarbete med att öka engagemanget i haren särskild arbetsgrupp återigen inrättats påUtrikesdepartementet.Berndt frågar även om regeringen är be-redd att medverka till att andra givarländer forcerarsina biståndsinsatser till området. Denna fråga kan jagenkelt besvara med ett ja. Regeringen har redan inlettdialog med en rad givarländer om gemensamma an-strängningar för att påskynda genomförande av bi-ståndsinsatser i Gaza.Anf. 64 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret. Detvar ett positivt och utförligt svar.Det är viktigt att vi från svensk sida bidrar tillfredsprocessen i och på . Den svens-ka regeringen har ju tidigare beslutat att stöda upp-byggnaden av exempelvis bostäder och VA-ledningari och att förbättra infrastrukturen. Jag tror att detär väldigt viktigt.SIDA har också, som framgår av svaret, fått iuppdrag att se till att de etablerade kontakter somfinns med exempelvis svenska fristående organisatio-ner kan tillvaratas. Det är viktigt att det görs. Hand-fasta, omedelbara insatser för att förbättra levnadsför-hållandena i flyktinggettona i är mycket nöd-vändiga för att fredsprocessen skall kunna fortsättaoch för att lugna den snart explosiva situation sområder i de självstyrande områdena. Det är viktigt föratt fredsprocessen skall kunna säkras och möjlighetertillvaratas.Det framgår också av statsrådets svar att de godakontakter som ideella föreningar har haft skall fortsät-ta och att avser att inom kortinbjuda berörda svenska enskilda organisationer tillett samrådsmöte om biståndet i och på Västban-ken. Det är väldigt positivt.Jag vill då peka på att vi i har Jabbokfon-den, som har direkta kontakter med , och att man kan pröva de vägar somfinns och som är upparbetade. I det här fallet handlardet i första hand om att få till stånd hjälp för flykting-lägrets folk. Jag tycker att man skall fortsätta användaden kunskap som finns i svenska organisationer.Anf. 65 ():Fru talman! Också jag vill tacka biståndsministernför svaret. Det är inte alltid man har anledning att varanöjd med ett svar, men det här är ett mycket positivtsvar - det är utförligt, och det är också klarläggande.Jag hoppas verkligen att det blir möjligt för regering-en att nå framgång i det interna arbetet med att kon-kret utöka stödet, så att man också kan öka det eko-nomiska engagemanget i området. Läget är ju nu akut.Efter de palestinska dödsskjutningarna av palesti-nier har naturligtvis läget blivit oerhört spänt. Dettabottnar i djupgående motsättningar, vilka ytterst fårsin näring i de utomordentligt dåliga levnadsförhål-landena i ; jag har själv under flera resorkunnat se hur illa det är. Egentligen har palestiniernanu satts att administrera ett enda stort flyktingläger,som består av 800 000 människor, och det är natur-ligtvis inte särskilt lätt. Befolkningen i området ärberoende av att kunna arbeta i , men gränsernaär som en följd av oroligheterna stängda, och situatio-nen blir därför förvärrad.Nu har vi fått fred i området, och då gäller det attverkligen ta vara på de möjligheter som finns. Av 2,4miljarder dollar, varav 700 miljoner skall utbetalas iår, har endast 70 miljoner utbetalats. Detta är natur-ligtvis inte till fyllest.Jag undrar därför: Vilka möjligheter har regering-en att föra en diskussion med om kon-kreta åtgärder som underlättar mottagandet? Det finnsnaturligtvis brister på palestinsk sida, men det finnsockså brister i givarländerna. På vilket sätt kan rege-ringen utöva påtryckningar på så snabbare ser till att bidra till att de här insatsernakommer i gång?Anf. 66 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill först ge en kommentar till vadErling sade. Vi står nu inför ett nytt, mycketaktivt skede i svensk Mellanösternpolitik. Vi kommerpå nytt att gå in som en aktör och vara närvarande påplatsen med ett stort bistånd och med en utökad per-sonal. Vi ser i detta läge medverkan av de svenskaoch internationella enskilda organisationerna somsynnerligen viktig, och det är därför jag har inbjuditrepresentanter för alla de svenska organisationer somär verksamma i , och särskilt i de ocku-perade områdena, till ett samrådsmöte som skall ägarum , . Vi skall då diskutera detvidare samarbetet, och vi skall orientera om våraplaner.Vi är, , nu inne i ett mycket inten-sivt skede av dialog med andra länder och olika or-ganisationer, t.ex. FN-organ som UNDP ochUNWRA, och vi skall i denna fråga också ha ettsamtal med representanter för Världsbanken.Över huvud taget sker nu en kraftsamling för att vii mitten av december, närmare bestämt den 12 de-cember, när och kommertill , skall kunna presentera ett samlatsvenskt paket rörande insatser av den typ som bådeBerndt och har efterlyst.För att stämma av och förbereda det här ordentligthade jag överläggningar dels med pa-lestiniernas planeringsminister, dels med den ameri-kanske chefsförhandlaren i ,och jag träffar nu för vidarediskussion. Parallellt med detta har också utrikesmi-nistern haft ingående samtal med den norska rege-ringen, så att vi skall vara väl samordnade.Vi skall därför göra det vi skall göra i området.Det finns en hel del att göra, och alla krafter behövs imedverkan.Anf. 67 ():Fru talman! Som framgick av mitt förra inlägg ärjag nöjd med svaret. Det går i den riktning jag självsträvar, nämligen mot att vi skall driva på fredspro-cessen, se till att ideella organisationer, svenska or-ganisationer som har kontakter, kan användas ifredsprocessen. Det är viktigt att det här kommer tillstånd snabbt. Det framgick av statsrådets senasteinlägg att träffen sker , vilket är positivt.Det finns en organisation nere i som arbetarmed något som kanske är den svåraste uppgiften,nämligen att verka för fred och försoning mellan demänniskor som bebor landet. Denna förening i Israelkan också användas i det viktiga fredsarbetet.Anf. 68 ():Fru talman! Jag är naturligtvis väldigt glad över attregeringen är beredd att trappa upp insatserna ochengagemanget för Palestinafrågan. Det är helt enkeltockså nödvändigt i den situation som vi nu befinneross i.Jag ser det som väldigt angeläget med påtryck-ningar på om att man därifrån i vissasammanhang kanske inte skall ställa så höga krav somman nu ställer på mottagarna. Man måste ju ha för-ståelse för att de palestinska myndigheterna har ettutomordentligt svårt utgångsläge att arbeta utifrån,och man måste ta stor hänsyn till det. Det är inte frågaom någon modern statsbildning, utan i praktiken enform av u-land, och man kan därför inte ställa hurhöga krav som helst.En fråga som jag tycker är väldigt viktig och somjag vill höra biståndsministerns synpunkt på är i vadmån vi kan påverka att öppna sina gränser.Många av palestinierna i det här området har ju arbetei . Jag tror inte att det är någon konstruktiv poli-tik att sluta gränserna, utan jag tror snarare att manbygger upp motsättningar på det viset. Även om jagkan förstå varför sluter gränserna, tror jag inteatt det är en särskilt klok politik. Det vore bättre attöppna gränserna och därigenom ge palestinierna arbe-te.Anf. 69 Statsrådet ():Fru talman! Det är en mycket känslig fråga somBerndt tar upp på slutet. De olika terrordådsom har ägt rum mot israeliska medborgare och ävenbosättare har i skapat en opinion, som kansketill sin majoritet också börjar bli negativ gentemotfredsprocessen. Därför har regeringen i funnitsig tvingad till att vidta åtgärder som stryper utförselnav varor från och framför allt rörlighe-ten över gränsen mellan och . till att palestinier i förlorar sina arbeten.Detta är en diskussion som den israeliska rege-ringen är mycket medveten om, och man vill kommaifrån problemet. Det ligger i eget intresse, detär av intresse för den gemensamma säkerheten mellanpalestinier och israler att man kommer ifrån den härsituationen. Vi fortsätter dialogen om detta.Jag kan nämna att ett av de projekt som vi nu för-söker förbereda och genomföra snabbt syftar till attskapa arbetstillfällen nära gränsen så att man därige-nom kan komma ifrån den här stängningsproblemati-ken.Anf. 70 ():Fru talman! vill jag bara understryka,precis som det står i biståndsministerns svar, att sys-selsättningsfrågan är central när det gäller att lösaproblemen i . Jag förstår mer än väl pro-blem, men jag tror inte att det är möjligt att klara avsysselsättningen på i ett slutet rum. Detär nödvändigt att etablera någon form av samarbeteöver gränserna och att det kan ske under trygga for-mer.Det innebär att palestinier också kan arbeta i Is-rael, precis som man gjorde . Jag kommer inteihåg siffrorna exakt, men jag tror att det en gång itiden var 60 000-70 000 som arbetade där. är detkanske 10 000. Med stängda gränser kommer väl istort sett inga alls över. Detta är en nyckelfråga.Jag hoppas att det skall vara möjligt för attpåverka i en god samtalston så att vi får en öppnareattityd här. Jag tackar så mycket för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1994/95:171 om reningen avDalälvenAnf. 71 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig omhur långt projektet med att rena har kommit.Regeringen beslöt att tillsätta ensärskild delegation, Dalälvsdelegationen, med uppgiftatt rena . För detta ändamål hardelegationen disponerat 100 miljoner kronor.Dalälvsdelegationens arbete har bl.a. resulterat iett åtgärdsprogram för att rena . Inom ramenför detta har en handlingsplan för att minska kväve-läckaget av närsalter från jordbruksmark genomförtsav i . Åtgärder hargenomförts vid ett tiotal industrier för att minskautsläpp av förorenande ämnen och en fosforrening påminst har införts vid kommunala reningsverk.Vidare har en tillsynskampanj genomförts, vilketinneburit att det har upprättats kontrollprogram för attminska oljeutsläppen från vattenkraftverk, att kontrol-len av bilvårdsanläggningar har skärpts och att kemi-kalietillsynen och myndigheternas beredskap förolyckor har förbättrats. Ett informationssystem förmiljöfrågor är vidare under utveckling vid Länsstyrel-sen i Kopparberg.Delegationen konstaterar också i sin åtgärdsplanatt det inte helt klart framgick av miljöskyddslagenvem som hade det juridiska ansvaret för att genomfö-ra återställningsåtgärder vid vissa områden. Enligt denbedömning som gjordes skulle det bli kostsamt och talång tid att rättsligen pröva detta.Det var bakgrunden till att regeringen tillsat-te en förlikningsman med uppgift att tillsammans medberörda företag och myndigheter träffa en överens-kommelse om genomförandet av erforderliga åtgär-der. Förhandlingar upptogs med såväl som ingicks ettavtal om åtgärder för att minskametalläckaget från gruvavfall i . Regeringengodkände avtalet , och undertidsperioden fram uppskattas statens insat-ser till ca . De stora åtgärdernakommer att genomföras under åren 1997-2001.Trots stora ansträngningar kunde tyvärr inte någotliknande avtal komma till stånd med om gruvavfallet i . föreslogdärför förlikningsmannen att förhandlingsarbetetskulle avbrytas, och regeringen beslöt attarbetet skulle avslutas både för förlikningsmannenoch Dalälvsdelegationen.