prot · GH09120 · 1994-06-08 00:00:00 — Vi hade helt olika skäl för att yrkaavslag, men det som förenade Ny demokrati och synen på kritiken i Lagrådsgranskningen ochkritiken mot hanteringen.Sigge Godin frågar nu varför vi frånsocialdemokratiskt håll inte vill gå vidare. Det ärhelt tydligt: Vi får ju inte svar på våra frågor. Vi kaninte säga att vi nu gör ytterligare förändringar ochtar ett steg till, och så får vi se om vi kan ta uppproblemställningarna om något år.Om vi skall stå bakom riktlinjer för ett reformeratsystem måste vi göra det tillsammans. Vi får ocksåförsöka utforma förslagen efter det. Men om ni intevill göra det, och i stället vill syssla med frierier,skall ni göra det. Vi vill stå för entandvårdsförsäkring som skapar trygghet förpatienten. Så länge vi inte får några deklarationersom visar att det är den reformeringen som kommeratt bli verklighet, står vi inte bakom förslag ellerriktlinjer.Anf. 50 () replik:Herr talman! har ett betydandebudgetunderskott, som vi alla borde vara medvetnaom vid det här laget. Om vi inte kan komma tillrätta med det kan vi inte återskapa fullsysselsättning, . Vi tvingasdärför ta oss samman och se på allasocialförsäkringssystem, rätta till bristerna, skapahållbara och bärande system, som bevararvälfärden och inte slår mot de sämst ställda. Därförär det bra om även tandvården får sin reformeringi dag och om frågan inte skjuts upp på en ovissframtid. Det handlar om ganska stora besparingaroch om system som skall hålla in i framtiden.Ni har sagt att ni inte vill ha den fria taxan.Om ni river upp principbeslutet faller också denfrågan. Jag beklagar detta, och Ny demokratikanske gör det ännu mer -- vi får höra vad mansäger.Jag ställde tidigare en mycket rak fråga tillMargareta : Varför utvecklar ni alla erasynpunkter i ett särskilt yttrande? Är det list ochknep bakom, eller fick ni inte gehör för det niegentligen ville göra, där ni egentligen vill stämmai bäcken? Ni vill ju inte ha någon etableringsfrihet --det är inte alls nödvändigt. Ni hänvisar till atttandläkarna tycker så, men frågan är vad ni självatycker. Ni vill inte ha konkurrensneutralitet. Nisäger i varje fall att det inte behöver göras någratillkännagivanden, utan att det kan vara somtidigare.På punkt efter punkt tar ni tillbaka det som ni sadei det förra betänkandet. Det förvånar mig storligenatt ni säger att ni inte vill klara ut den här frågan --som jag trodde att vi var helt överens om. Det gälleralltså vilket system som vi skall jobba fram ochvilka problem vi ser med det system som vi sedanvill utreda, vilka frågetecken som skall rätas ut föratt systemet skall bli bra och håller . Dåhänvisar ni till en person i utskottet. Det får inte gåtill på det sättet.Lägg korten på bordet, socialdemokrater, och talaom vad frågan handlar om och vilkettandvårdssystem ni vill ha! Det är det som allaaktörer på den här marknaden behöver få veta, såatt de kan planera sin framtid.Anf. 51 ()replik:Herr talman! När det gäller budgetunderskottetinstämmer jag helt i det sade. Vad ärdet för regering som har skaffat oss dettabudgetunderskott? Den måste vi avsätta. Det kanjag också instämma i. Vi måste få en ledning fördetta land som tar ansvar för landets ekonomi. Avdetta skäl vill vi också genomföra de besparingarsom vi var överens om och som vi har räknat med ivår budget. Vi har redan sagt att det får ankommapå regeringen att göra en sådan redigering av taxan.Varför skriver vi ett särskilt yttrande? Jag ber omursäkt för att jag inte tidigare svarade på SiggeGodins fråga -- det var inte min mening att låta bli.Vi har utvecklat de tankar som vi vill föra fram --det har man full rätt att göra. Jag sade att det härbetänkandet har sin grund i att vi är två partier imajoritet som är överens om att inte anta denproposition som föreligger. Vi har därför enatsom att avstyrka den och att riva upp riktlinjer. Detbetyder inte att vi i dessa två partier har exaktsamma synpunkter i alla tandvårdsfrågor. Men vi äröverens i den här frågan, och därför serbetänkandet ut som det gör. Vi har i övrigtutvecklat våra synpunkter för att de skall varaklara.Sigge Godin ber att jag skall utveckla hur detframtida tandvårdssystemet skall se ut. Då vill jagbara påminna om att en socialdemokratisksocialminister 1991 tog initiativ till enförsöksverksamhet för att se hur tandvården skullekunna reformeras. När nuvarande regering, efteren enmansutredning, kom med sin propositiontyckte vi att det var synd att det hade gått så fort attvi inte kunde utvärdera försöksverksamheten, menvi ansåg att besparingen var mycket viktig. Viställde därför upp på den, även om vi tyckte att detgick snabbt och hade invändningar mot en del avprinciperna och frågorna däromkring. Men iövrigt -- det måste jag säga till --ankommer det enligt min mening inte påoppositionen att i den utsträckningen lägga framförslag till förändringar . Dem skall vi självfalletutveckla antingen i en motion eller i en proposition,om väljarna ger oss förtroendet att övertaledningen här i landet efter valet.Anf. 52 Statsrådet ():Herr talman! Jag har i likhet med övriganärvarande i kammaren lyssnat på MargaretaIsraelsson. Jag vill bara säga att det inte varspeciellt uppbyggligt att göra det.För den fortsatta debatten är det kanske synd attArne inte fick ordet före mig, så att vi allakunde ta del av likheterna i uppfattning mellanMargareta och hade tyvärr inte tillfälle att delta i den förradebatten, beroende på engagemang som varinbokade tidigare. Men jag har förstås lästprotokollet, . Jag tyckte inteatt det heller var så uppbygglig läsning när jag lästeMargareta inlägg. Jag syftar då på atthon i sitt första långa inlägg den gången slog sig förbröstet över hur duktig man var påsocialdemokratiskt håll. Förslaget ompremietandvård hade tagits fram av ensocialdemokratisk minister, sade MargaretaIsraelsson, och det må väl möjligen vara hänt -- i enviss politisk kultur, som jag känner mig litetfrämmande för, ingår det mycket av skryt över egnainsatser.Vad som störde mig mer var att MargaretaIsraelsson använde det tillfället för att närmasthåna personer på den borgerliga kanten, somtidigare kanske inte hade varit så förtjusta iförslaget, för att de nu tyckte ungefär somMargareta . Om man läser det inläggetoch sedan lyssnar på kanman inte tro att det är samma människa. Det ärsamma namn, det är samma riksdag, det är baranågra månader emellan, men det är svårt att tro attdet är samma person som har gjort de här tvåinläggen. I det ena slår hon sig för bröstet för attsocialdemokraterna vill mycket mer i den härfrågan, i det andra försöker hon försvara attsocialdemokraterna springerifrån t.o.m. de riktlinjer som då antogs.Bakgrunden till hätskaangrepp nu på t.ex. är förstås att honvet att hon har hela handen, för att inte säga helaarmen, i syltburken, och att detta är ganskauppenbart för alla som ser på. Därför måste honbörja tala om partnerskap, om , om Nydemokrati och alla möjliga andra saker. Honhoppas dölja vad som hänt, nämligen att honinte bara har velat avstyrka propositionen utanockså aktivt pläderar för att riva upp de riktlinjersom utskottet och antog i slutet av mars.Jag känner inte så väl, menjag har ändå svårt att tro att hon är speciellt stoltöver det agerande som rullas upp inför oss alla.Margareta gjorde en stor affär av att honinte har fått svar på ett antal frågor och antyder attdet är därför som hon nu vill riva upp det hon varför . Så kan det väl vara ibland -- det finnssäkert brister i den proposition som jag haröverlämnat till , precis som det finnsbrister i väldigt mycket av det vi människor gör.Men om hade velat gå vidarehade hon förstås gjort tillkännagivanden på depunkter där hon tyckte att det fanns brister ipropositionen och räknat med att de sakerna skulleklaras upp i samordningsdelegationen och på andrasätt. Nej, så ville hon inte göra.Vad som något mer förbryllar mig är att MargaretaIsraelsson vill göra bekant för hela kammaren atthon har friat till mig. Jag har inget emot frierier, villjag gärna säga, herr talman. Och jag har helleringenting emot frierier från jag är väl litet oerfaren i sådana sammanhang,eftersom jag i det här fallet inte tycks ha uppskattatfrieriet till fullo. Jag trodde att det fanns möjlighetatt bli överens och åstadkomma en bred samsyn,här på samma sätt som i den stora pensionsfrågan,som vi har behandlat tidigare , och imånga andra frågor, t.ex. när det gällde psykiatrin,som behandlade häromveckan.Men så var det ju inte -- hadeförsett sitt frieri med väldigt tydliga krav. Jag skallinte gå in på detaljerna i frieriet, om inte MargaretaIsraelsson själv vill göra det, men det handlade bl.a.om att man var tvungen att avstyrka propositionenm.m. Att beskriva detta så, att andra visat brist påintresse för en uppgörelse, är väl möjligen attcentrera det litet för mycket. -- Med detta lämnarjag i detta inlägg.Herr talman! Dagens proposition handlar ihuvudsak om sådana saker som etableringsfrihet,konkurrensneutralitet m.m. Inför beslutet ikammaren finns det två förslag somstår emot varandra. Det ena är ett förslag sombackas upp av Socialdemokraterna, demokratis representant i utskottet, ArneJansson. Det andra är ett förslag som de fyraborgerliga partierna står bakom.På det här området -- när det gäller sådant som rörfrågan om offentligt och privat inomvälfärdssektorn, valfrihet, etableringsfrihet,konkurrensneutralitet -- finns det traditionelltmycket stora skillnader mellan blocken, skillnadersom de som är det minsta intresserade av svensktsamhällsliv känner till . Inomsocialdemokratin -- det gäller inte varjesocialdemokrat som person men inomsocialdemokratin i stort -- är man inte så rasandeförtjust i valfrihet inom den offentliga sektorn; manhar varit det litet mer ibland , men ändåinte så mycket. Man har varitpådrivande för att genomföra åtgärder som harinneburit att man har avskaffat etableringsfrihet.Man har inte varit så intresserad avkonkurrensneutralitet. Det där märktes ganskatydligt då kalladeetableringsfriheten en gökunge. -- Detta är den enauppfattningen, Socialdemokraternas ochnaturligtvis än mer Vänsterpartiets.Den andra uppfattningen är de borgerligapartiernas. De driver på för att åstadkomma mer avvalfrihet i , mer av etableringsfrihet och merav konkurrensneutralitet och har genomfört fleravalfrihetsreformer ,reformer som socialdemokraterna många gångerhar hotat med att riva upp, om de skulle vinna valeti höst.Herr talman! Om eller någon denna kammare tror att Socialdemokraterna ochVänsterpartiet kommer att vara bättre på attgenomföra eller slå vakt om valfrihet,etableringsfrihet och konkurrensneutralitet än vadde borgerliga partierna är kan tro påprecis vad som helst. Han kan tro på älvor, tomtaroch troll, på små gröna gubbar eller på flygandetefat, om han tror att socialdemokraterna bättrearbetar för dessa värden än de borgerliga partierna.Är det så att han tror det, herr talman, då tyckerjag att han skall rösta med Socialdemokraterna ochVänsterpartiet.Anf. 53 ()replik:Herr talman! Jag börjar nu förstå varför statsrådetKönberg inte deltog i debatten ochvarför det var jag som på mitt personlighetskluvnasätt fick tala för premietandvården tillsammansmed . Jag hörde då inte så mycketom det nya tandvårdssystem som den borgerligagruppen står bakom. Det var faktiskt väldigtfåordigt. Jag antar att det är därför som det harblivit mindre och mindre och mindre ompremietandvården i reservationen. Det ligger så attsäga i frieriförpackningen.Det är riktigt att det är en något märklig situation.Som jag har deklarerat tidigare tänker jag inte deltai något allmänt frieri till Ny demokrati. Jag inser nuatt också är hitsänd för att fullföljadetta frieri. Detta gör nu två folkpartister, och jagser att det sitter en hel stab vid sidan omstatsrådsbänkarna. Jag bara väntar på att ävenBengt skall komma och stämma in ihyllningskörerna.Vad jag tycker skulle ha varit intressant vore att fånågra klarlägganden av hur ni ämnar gå vidare föratt utveckla det här tandvårdssystemet. BoKönberg gjorde sig lustig över vad jag sade i denförra debatten. Jag sitter med protokollet framförmig. Jag talade med värme omtandvårdsförsäkringen. Jag talade om behovet avtrygghetssystem och en försäkring till gagn förmänniskorna. Jag talade om den kritik som vi hadeframfört och som utskottet hade ställt sig bakom.Jag talade dessutom om de reservationer som vihade fogat till det betänkandet. Jag känner mig intekluven i den frågan -- några sådana problem har jaginte. Jag tänkte faktiskt ett tag att jag skulle hållasamma anförande i dag.Problemet för oss i utskottet är att tiden går och viinte får några riktiga klarlägganden kring hur dennatandvårdsreformering skall gå till. Vi har saknat dessa klarlägganden.Jag hyser ett stort förtroende för ChristerLindbloms möjligheter att göra ett mycket gottarbete i samordningsdelegationen. Ingen skuggaskall falla på honom i denna fråga. Jag måste sägadetta, eftersom ingen har tagit upp det . Jag harnämligen sagt detta personligen till ChristerLindblom.Det är något märkligt att regeringen väljer att förstkomma med en principproposition som möts avmycket stark kritik från utskottet, en svidandekritik från Lagrådet och många frågor från osssocialdemokrater. Sedan skall ensamordningsdelegation arbeta. Den hinner knapptkomma i gång, och svärtan hinner knappt torka iprotokollet från debatten här i kammaren, förrännästa proposition kommer. I den tar man inte pånågot sätt hänsyn till vad vi har frågat om och sagttidigare. Det beklagar jag. Det är synd attstatsrådet inte kan bemöta det på något sätt.Anf. 54 Statsrådet ():Herr talman! Det gläder mig att höra att MargaretaIsraelsson har ett stort förtroende för ChristerLindblom och den samordningsdelegation som ärtillsatt just för att reda ut ett antal praktiska frågorinför sjösättandet av det tandvårdssystem somskulle bygga på de principer som ställdesig bakom . Det är utmärkt.Det är litet svårt att förstå att detta stora förtroendeför honom på något sätt kan vara ett argument föratt inte stå fast vid de gamla riktlinjerna. Med riskför att vara tjatig vill jag säga att MargaretaIsraelsson inte bara kritiserar propositionen. Honvill inte bara avslå propositionen. Hon vill riva uppde riktlinjer som hon var för i mars.Bakgrunden till detta är antingen att jag inte harsvarat tillräckligt tillfredsställande på ett frieri somtydligen har ägt rum och som jag tycker migkänna igen de yttre konturerna av eller att hon intehar fått svar på vissa frågor som hon har ställt.Margareta säger att hon skulle hakunnat hålla samma anförande som i den förradebatten. Jag kan inte vara säker på att det inte ärsant, men det skulle nog ha gjort ett väldigtmärkligt intryck.Anf. 55 ()replik:Herr talman! Jag tycker att det verkar som omargumenten är uttömda från statsrådets sida. Jagvill bara till protokollet få noterat att de som nuförespråkar ett nytt tandvårdssystem i den härkammardebatten inte har framfört någraklarlägganden kring hur systemet är tänkt attfungera.Det är beklagligt. Jag inser också att det kan finnasoklarheter kring utgången av den omröstning somså småningom skall ske i frågan. Jag kan tänka migatt det finns tandläkare, tandhygienister ochtandtekniker som också har funderingar kring hurderas arbetssituation kommer att se ut. Det ärnågot märkligt att skall fattaprincipbeslut och stifta lagar utan att vi riktigt vetvad som kommer att hända. Det får vi se. Ansvaretskall läggas på några personer i ensamordningsdelegation, och eventuellt kommer enuppföljande proposition.Vore det inte bättre om vi fortsättningsvis vid enreformering av stora system såg till att först utreda,fundera och diskutera med dem som skall arbetamed frågorna och sedan komma med ettgenomtänkt redan samordnat förslag?Anf. 56 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror också att många tandläkare,tandhygienister och andra är mycket intresseradeav att veta vilka villkor som kommer att gälla förderas verksamhet.De har förstås frågor. Många av frågorna harbesvarats. Andra frågor kommer att få sitt svar iförberedelsearbetet.I det här fallet är det inte så lätt för dessa människoratt få svar. De tror förstås att det beslut somfattades med en stor majoritet i riksdaggäller. Det största oppositionspartiet i riksdagenställde sig bakom riktlinjerna för hur detfortsatta arbetet skulle utformas. lyckaseventuellt det stora oppositionspartiet drivaigenom precis motsatsen. Då får dessa människorinte speciellt mycket till besked.Det är inget tvivel om att den största förvirringenför den svenska tandvårdspersonalen och för desvenska tandvårdspatienterna uppstår omMargareta lyckas med att riva uppriktlinjebeslutet från i mars.Anf. 57 (nyd):Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan ochavslag på reservationen i betänkande SfU18, Vissatandvårdsfrågor.Jag kan inte låta bli att kommentera det somstatsrådet sade. Han sade att ArneJansson kan tro på precis vad som helst, t.ex. älvoroch troll. Jag måste säga att jag i detta sammanhanghellre tror på dessa sagoväsen än på de valser somstatsrådet försöker dra.Nu skall jag gå över till mitt egentliga anförande.Den 29 mars fattade borgarna tillsammans medSocialdemokraterna ett majoritetsbeslut om attgenomföra det första steget mot ett förändratsystem för vuxentandvården. Man ställde sigbakom moment efter moment isocialförsäkringsutskottets betänkande nr 10.Ett enigt Ny demokrati röstade mot detta mycketofullständiga och verklighetsfrämmande förslag.Förslaget hade varit på remiss hos bl.a.Finansinspektionen och Konkurrensverket.Den kritik som man där levererade var av den gradatt varje seriös och ansvarskännande människaskulle ha reagerat. Det gjorde dock inte politiker iSveriges riksdag.Finansinspektionen säger bl.a. att det remitteradeutredningsmaterialet rörande premietandvården,förutom att vara ofullständigt, är för vagtformulerat för att kunna ligga till grund för någotställningstagande vad avser tandvårdsförsäkringensframtida utformning. Dessutom säger man att denföreslagna premietandvården är att betrakta somen försäkring. Emellertid -- som framgår av 1 kap.1 § FRL, lagen om försäkringsrörelse -- fårförsäkringsrörelse endast drivas avförsäkringsaktiebolag och likställda. Enligtförslaget skall den premiebaserade tandvården varaen del av den allmänna försäkringen, varförverksamheten i förekommande fall inte kommer attfalla under FRL. Oklarhet råder för övrigt omansvarsfördelningen på flera områden. Någraskyddsregler för tandläkarföretagets soliditet harinte uppställts, trots att syftet är att ersätta detnuvarande subventionssystemet. Vidarekonstateras svårigheten i det motsatsförhållandesom uppstår mellan patient och tandläkare. Detskall bli en effektivare tandvårdsförsäkring sägerregeringen. ställer sig frågan:För vem?Konkurrensverket fyller sedan på.Konkurrensverket vill betona att åtgärder börvidtas, innan ersättningssystem med premie- ochavgiftskonkurrens införs, för att åstadkommakonkurrens på lika villkor. Detta saknas förnärvarande. Man menar att folktandvårdens olikaverksamheter måste avskiljas redovisningsmässigtoch organisatoriskt och att frågan om likakonkurrensvillkor när det gäller mervärdesskattmåste lösas. Dessutom bör marknaderna för barn-och ungdomstandvård samt för sjukhus- ochspecialistvård öppnas för konkurrens.Vidare konstaterar man att förslaget ompremietandvården innebär ett system som ärskräddarsytt för folktandvården.Försäkringspengar slussas inom systemet mellanäldre, sjuka patienter och unga, friska. Härigenomsubventioneras den offentligt produceradetandvården ytterligare. Den hade redan tidigaremonopolställning, och den garanteras ytterst avlandstingens beskattningsrätt.Den kontraktstandvård som föreslås minskar isjälva verket valfriheten, eftersom grundtanken äratt patienten skall avtala bort valfriheten. Denenskilde privattandläkaren tvingas bliförsäkringsgivare, vilket kan väntas bädda förkrångel och konflikter.De s.k. klass 1-patienterna -- som har en bratandstatus -- blir mycket eftertraktade.Tandläkarna kan genom dem få lättförtjäntapengar. Klass 3-patienterna -- som bl.a. mångapensionärer med stort behandlingsbehov tillhör --blir rena förlustaffären. Risken är uppenbar att deinte kommer att få den adekvata tandvård som dehar rätt till. försämrar regeringen åter för desämst ställda i samhället.Patienter och berörda tandvårdsgivande instanseroch det svenska folket ville inte ha det nyasystemet. Det var alltså endast en majoritet avriksdagspolitikerna som ville ha det sågadeförslaget. Väldigt många frågar sig hur i all världensådant skräp kan få gehör i riksdag.Jo, regeringen med i spetsen lovadesocialdemokraterna litet i hemlighet att om deröstade för det nya systemet skulle man ytterligarelåta cementera existens.Folktandvården skulle därmed lämnas fri frånkonkurrens inom barn- och ungdomstandvårdenoch få behålla sin makt somkontrollerande och arbetsutförande enhet.För bl.a. vill jag påpeka att enigaborgare och socialdemokrater på punkt efter punktröstade ned Ny demokratis krav. Våra krav gälldebl.a. ingen premietandvård, fri etablering förtandläkare och minskade tandvårdskostnader förs.k. fattigpensionärer som dessutom främstkommer att drabbas av det nya systemet. Vi villockså att landstingen skall finansieras enbart medtandvårdsförsäkring och patientavgifter och attlandstingens roll med myndighetsuppgiftertillsammans med rörelseverksamhet måstesärskiljas. Dessutom kräver vi fri etableringsrätt förspecialistvård och fri konkurrens inom den nu avlandstinget monopoliserade verksamheten inombarn- och ungdomstandvård. Det här var alltså Nydemokratis krav, och dem röstade samtligaborgerliga partier emot. Då gjorde de det. Då vardessa förslag inte värda att rösta på. komdet dock att hända saker och ting.Utskottet hade dock i viss mån anammat kritikenfrån nämnda verk och Ny demokrati ochföranstaltade i sitt betänkande till regeringen bl.a.:Utskottet förutsätter att regeringen i denkommande propositionen förtydligar hurpremievårdssystemet och den åtgärdsbaseradetaxan skall förhålla sig till varandra och hurkonkurrensneutraliteten skall upprätthållas.Vidare sades att det är av vikt att Lagrådet granskardet kommande förslaget. Utskottet förutsätter attregeringen föranstaltar om en sådan remiss. mening råder stor osäkerhet om detekonomiska utfallet av det nya systemet, ochutskottet förutsätter att regeringen i denkommande propositionen närmare redogör för deekonomiska beräkningarna. Detta är bara en del avallt som sägs.Nåväl, med detta i bagaget skulle regeringenåterkomma. Så gjorde den i sin proposition nr 221.Ingenting i denna proposition innehåller detutskottet krävt! På ett mycket utstuderat flagrantsätt försöker regeringen nu köra över genom att i propositionen skriva:''Regeringen anser inte att de i propositionenframlagda lagförslagen faller inom Lagrådetsgranskningsområde enligt 8 kap. 18 §regeringsformen. Invändningar av annat änlagteknisk art motiverar enligt vår mening interemiss till Lagrådet. ''Regeringens uppenbara nonchalans ochohörsamhet inför riksdag -- det svenskafolket -- är inte bara anmärkningsvärt skrämmandeutan det gränsar till att åtgärder måste vidtas. Inomparentes kan jag nämna att jag i det härsammanhanget har KU-anmält regeringenoch bett om en granskning av ärendet.Ny demokrati kräver nu efteråt i en skrivelse tillsocialförsäkringsutskottet att utskottet skall begärain Lagrådets yttrande. Vi har fått ett totalt gehörfrån det övriga utskottet om att en sådangranskning måste göras.Vad händer? Jo, Lagrådet avrättar propositionenpå punkt efter punkt och har t.o.m. svårt attsummera negationerna i en sammanfattning. Tillslut blir det dock: ''Mot den föreslagnalagregleringen kan följaktligen riktas allvarlig kritikför oklarheter och brister. Lagrådet är inte hellerövertygat om att regleringen är så utformad att denkan antas tillgodose angivna syften. Lagrådet kandärför inte tillstyrka att förslagen -- även om deändras i enlighet med de anmärkningar somredovisas i det följande -- utan ytterligare ändringaroch kompletteringar läggs till grund förlagstiftning.''