prot · GI0942 · 1994-12-14 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:42Onsdagen den 14 decemberKl 9.00 17.5719.00 - 22.07Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Justering av protokollJusterades protokollet för . 2 § FolkomröstningenUpplästes och lades till handlingarna följande frånvalprövningsnämnden inkomna skrivelse:Valprövningsnämnden har vid sammanträde dennadag utan ändring i beslut den 17november 1994 att fastställa utgången avfolkomröstningen om EU-medlemskap avslutatprövningen av inom besvärstiden inkomnaöverklaganden över folkomröstningen.Riksskatteverkets beslut attfastställa utgången av folkomröstningen har därmedvunnit laga kraft.Stockholm den 13 december 1994Enligt uppdragSven-Georg 3 § AvsägelseTalmannen meddelade att ()anhållit om att bli entledigad från uppdraget somledamot av fr.o.m den 1 januari 1995.Kammaren biföll denna avsägelse.4 § Meddelande om aktuell debattTalmannen meddelade att på begäran av moderatasamlingspartiets riksdagsgrupp skulle aktuell debattanordnas omläget för det svenska försvaret och om hur ett nyttförsvarsbeslut skulle beredas.Från regeringen skulle försvarsminister delta och från moderata samlingspartiet CarlBildt. Samtliga partier hade rätt att delta i debatten.Anmälan till talarlistan skulle ske denden kl. 12.00.5 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden1994/95:KU19och betänkanden /95:LU7-LU9 ochLU11Utrikesutskottets betänkanden /95:UU7, UU9och betänkanden1994/95:SfU5, SfU7 och betänkanden /95:SoU7 ochSoU8Trafikutskottets betänkanden /95:TU4-TU6 4 § medlemskap i unionenm.m.Föredrogsutrikesutskottets betänkande1994/95:UU5 medlemskap i (prop. 1994/95:19 delvis),betänkanden1994/95:KU17 Lag med anledning av Sverigesanslutning till Europeiska unionen (prop.1994/95:19 delvis),1994/95:KU22 EU-nämnden ochfinansutskottets betänkande1994/95:FiU5 Budgeteffekter av Sverigesmedlemskap i unionen m.m. (prop.1994/95:40).Talmannen meddelade att utrikesutskottetsbetänkande UU5, betänkandenKU17 och KU22 samt finansutskottets betänkandeFiU5 skulle debatteras gemensamt.Kammaren biföll utskottets framställning om attkonstitutionsutskottets betänkande KU22 fick avgörasefter endast en bordläggning.Anf. 1 ():Fru talman! Det är med stor glädje som denmoderata riksdagsgruppen kommer att rösta jatill utrikesutskottets betänkande nr 5 och därmedtillstyrka propositionen om medlemskap iden europeiska unionen. En långvarig strävan, alltidengagerande men motig, att få se somfullvärdig deltagare i det europeiska samarbetetkrönes nu med framgång.Vi har ett stort arbete bakom oss, att föra Sverigenärmare det europeiska samarbetet i alla dessaspekter, att övertyga en del motsträviga i EG omvärdet av en utvidgning, att framförhandla ett braavtal för , att diskutera och kämpa förmedlemskapet inför folkomröstningen.Nu går vi in i en ny fas, som medlemmar. Nugäller det att ta till vara medlemskapets allamöjligheter och bemästra dess svårigheter, för sådanafinns också. Men möjligheterna är så många fler. Nugäller det för , dess regering och riksdag, desskommuner, landsting, företag, organisationer ochmedborgare att ta till vara de nya möjligheter somöppnar sig. Det är på oss själva det ankommer om detsvenska medlemskapet i EU blir en framgång för osssvenskar och för våra europeiska medsystrar ochbröder.Fru talman! De två betänkanden som kammarenhar att behandla här handlar om dessa frågor.KU fastlägger hur bör organisera sitt arbete,och UU gör i sitt betänkande också en viktigmarkering i detta hänseende när man med anledningav arbetsmarknadsutskottets yttrande och deninformation som EU-delegationen sedermera fick omregeringens regionalpolitiska intentioner konstaterar -och jag citerar:"Utskottet vill som sin mening starkt understrykaatt en uttömmande redovisning av det slagarbetsmarknadsutskottet efterfrågat bör ske i formersom medför normal utskottsberedning och möjlighettill ställningstagande från sida. "ordförande ochjag har väckt en motion om utrikes- ochsäkerhetspolitikens behandling när har blivitmedlem. Vi tycker i korthet att nuvarande ansvars-och kompetensfördelning fastslagen i regeringsformoch riksdagsordning bör gälla. kommeratt bli tillräckligt arbetstyngd med alla de frågor somnaturligen hör den gemensamma marknaden till ochdär överstatlighet råder. vill även som EU-medlem bedriva en utrikespolitik som grundar sig påsjälvständiga och breda bedömningar av våralångsiktiga intressen, och dessa bereds bäst, förutomav regeringen, i utrikesutskott och utrikesnämnd. Detär värt att notera att , som med sittEuropautvalg är mönsterbildande för oss, nu övergettordningen att alla frågor skall behandlas avEuropautvalget. Utrikes- och säkerhetspolitikenbehandlas för sig.Då KU trots vår kloka argumentering vidhållertalmanskonferensens förslag till lagtext vill jaguttrycka förhoppningen att positionsom samrådsorgan i viktiga utrikespolitiska frågorinte rubbas.Fru talman! Den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken GUSP, som är under utveckling,ser vi moderater som en av de allra viktigasteområdena för det gemensamma Europasamarbetet.Skall fred och frihet tryggas och skalltragedier som den i Bosnien kunna undvikas så måsteEuropas stater bygga en allt fastare utrikes- ochsäkerhetspolitisk samverkan.Till denna samverkan kan vi i föra ennordeuropeisk dimension. Det är ett första rangenssäkerhetspolitiskt intresse för oss själva attÖstersjöregionen blir en naturlig del av EU-samverkan och att de baltiska republikerna får en fastplats i den europeiska familjen. Möjligheterna är nustora för oss att väva samman vår egen aktivanärområdespolitik med EU:s östpolitik och deresurser som finns i EU:s program och fonder. Genomdet norska utanförskapet - vilket jag livligt beklagar -blir det svenska och finska ansvaret ännu större visaviÖstersjöregionen och nordvästra av de glädjande besluten vid toppmötet i att förhandlingarna om Europaavtal med debaltiska staterna kommer att kunna inledas . Detta ger de baltiska republikerna enmöjlighet att hinna i kapp de sex centraleuropeiskastaterna och därmed inlemmas i samma politiskahögnivådialog som dessa. De får också en möjlighetatt vara med i samma utvidgningsfas som övrigacentraleuropeiska länder. För den historiskaöstutvidgningen föreligger nu en färdplan som fårklarare konturer i vår. måste verka för att dettill denna färdplan också fogas en tidtabell. Detta ärdesto viktigare då en framgångsrik östutvidgning intebara kräver fortsatta ansträngningar i reformländernautan också betydande reformer av EU:s egenverksamhet bl.a. i frågor om jordbrukspolitiken ochstrukturfonderna.Sverige bestämde sig för en tidtabell, och den harhållit. Östutvidgningen måste också ges en fasttidsram - det är så den blir trovärdig för länder ochfolk.I fråga om Västeuropeiska unionen framhållerutskottet det angelägna i att vårt land bereds insyn ioch tillgång till de europeiska säkerhetspolitiskadiskussioner som pågår i den utvidgade VEU-kretsen.Det naturliga för det militärt alliansfria är attbli observatör. Då och redandeklarerat sin avsikt i detta hänseende borde Sverigekunna göra sammalunda. Det finns ingen anledningatt töva.Fru talman! jag underströk tidigare att det är visjälva som avgör hur vi tar till vara EU-medlemskapets möjligheter. Det är beklagligt attregeringen visar sin ovilja att göra detta på ettkonstruktivt sätt i fråga om jordbruket ochlivsmedelspolitiken. Vår besvikelse i bl.a. dettahänseende återspeglas i de gemensammareservationerna till detta betänkande till vilka jagyrkar bifall. Kolleger kommer senare i debatten att taupp dessa frågor.Fru talman! EU är ett fredsprojekt; det är engemensam marknad för välfärd och utveckling, det ärett samarbete för att hantera gränsöverskridandeproblem såsom miljöförstörelse och brottslighet. EUhar en historisk mission att ena det som varitdelat. har ansvaret tillsammansmed EU:s övriga medlemsländer att tillse att EU tartill vara sina möjligheter och motsvarar medborgarnasförhoppningar.Fru talman! Låt mig avslutningsvispeka på några av de områden som vi moderater anserväsentliga.Tillväxten måste befrämjas. En strategi för nyajobb, baserad på såväl en tillväxtbefrämjandeekonomisk politik, infrastruktursatsningar som enflexibel arbetsmarknadspolitik, behövs i allamedlemsländer. Fasta spelregler parat medavreglering kan hjälpa näringslivet.Arbetet för en bättre miljö måste fortsätta. EU haren central roll att spela i att bota och hindramiljöförstörelsen.Kampen mot brott och narkotika måste i växandeutsträckning bli en gemensam europeiskangelägenhet. Samarbetet i den s.k. tredje pelaren haren stor potential till båtnad för alla EU-medborgare.Öppenheten, insynen och delaktigheten i EU:sarbet måste förbättras. Medborgarnas är ettbegrepp som vi moderater vill vara med om attförverkliga.Anf. 2 ():Fru talman! riksdag kommer attfatta ett historiskt beslut om att ansluta sig till deneuropeiska unionen. Svenska folket deltar i dettabeslut genom att en majoritet sade ja ifolkomröstningen . Det högavaldeltagandet visar på ett intresse, och ansvar, att geoss politiker råd i viktiga och avgörande frågor. Detvisar också ett engagemang för framtid.Vi folkvalda bör ta till vara detta engagemang ochintresse också mellan våra allmänna val och ikommande direktval till EU-parlamentet.Inför folkomröstningen har det både för enskildaoch inom partierna varit svårt, ibland smärtsamt, attkomma fram till en ståndpunkt. Det beror naturligtvispå frågans omfattning och komplexitet och dessbetydelse för vår framtid. Det visar på behovet av attinför framtiden sträva efter nationell hållning i förslagom förändringar inom EU-samarbetet. Vi vet redan nuatt regeringskonferensen kan komma att leda tillförändringar på en rad områden.Centern har genom interpellationer tidigare här ihöst pekat på behovet av nationell hållning bl.a. närdet gäller alliansfriheten, övergången från etapp 2 tilletapp 3 i fråga om den ekonomiska och monetäraunionen samt gemensam valuta och centralbank,regionalpolitik och offentlighetsprincipen.I utrikesutskottets betänkande framgår att det finnsett brett partipolitiskt stöd och en enighet på allaområden utom när det gäller jordbruks- ochlivsmedelspolitiken. Det beklagar vi från Centern.Jordbrukspolitiken spelar en viktig roll i deteuropeiska samarbetet och upptar nästan hälften avdess budget och kommer att spela, tillsammans medregionalpolitiken, en avgörande roll för om helaSverige skall leva. Företrädare för kommer isenare inlägg att mera gå in i detalj på dessa områden,men jag vill redan nu yrka bifall till reservationernafrån , , och kds pådessa områden.Genom medlemskapet kommer att varadelaktigt i den viktiga uppgiften för EU att tryggafreden, friheten, demokratin och säkerheten i helaEuropa. Genom att samarbeta i EU kan ocksåförutsättningar skapas för att minska arbetslösheten,kanske den politiska fråga som kommer att domineraresten av detta årtionde. Inte minst gäller det att visaden unga generationen i att man genompolitiskt demokratiskt arbete kan lösa svårasamhällsproblem.En hållbar ekonomisk tillväxt, där också hänsyntas till vad naturen långsiktigt tål, är en annan viktiguppgift för samarbetet både i det korta och i det långaperspektivet.För att trygga freden och demokratin i ärdet angeläget att vi integrerar Öst- och Centraleuropai EU-samarbetet. har ett särskilt ansvar förBaltikum. De baltiska staternas fortsatta frihet ochoberoende är av stor betydelse för såväl somhela . Det är en ytterst viktig uppgiftatt försöka medverka till att alla stater runt Östersjönutvecklas till och förblir demokratiska rättsstater medmarknadsekonomi och öppenhet mot omvärlden.I juni 1994 skrev EU efter svensk påverkan ettfrihandelsavtal med . Nästa steg måste varaett associationsavtal.Det finns en oro, som kom till uttryck i debatteninför folkomröstningen, om att makten ochbeslutanderätten kommer att flyttas från svenskariksdagen till . Den oron kan vi bemöta genomatt tydliggöra att många beslut fortfarande kommer attfattas av de svenska kommunerna, svenskalandstingen och den svenska . Men det ärockså viktigt för oss att gå vidare med att utvecklanärhetsprincipen här på hemmaplan. För delinnebär det att vi vill se folkvalda regionparlamentsom tar över landstingens och länsstyrelsernasuppgifter men också att man delar stora kommuner.I det svenska EU-samarbetet måste öppenhetenvara mycket stor. Löftena om hur regeringen härhemma skall redovisa diskussioner och omröstningar iEU måste nu uppfyllas, även om det kan innebärakritik från andra medlemsstater. Den svenskaoffentlighetsprincipen skall också fortsättningsvisgälla de frågor som berör EU-samarbetet. Det finnsinga EU-krav som styr de olika medlemsländernasoffentlighets- och sekretsslagstiftning. Så det är upptill oss här hemma att se till att den öppenhetenupprätthålls.Anf. 3 ():Fru talman! väntas gåtill beslut i en för framtid avgörande fråga -den största haft på sitt bord alltsedan andravärldskriget - den om svenskt medlemskap i deneuropeiska unionen. Det är en historisk händelse, ochdet foto som då tas av tavlan med voteringsresultatetblir värt att återge i landets skolböcker.Resultatet, det vet vi, blir ett överväldigande ja tillmedlemskap. Det har stått klart alltsedan den 13november, då suveränen, det svenska folket, bestämdefärdriktningen. Samtliga partier i har ocksåförbundit sig att följa folkets vilja och inte gå emotutslaget i folkomröstningen.För oss som hett och innerligt önskat ett ja ochsom arbetat intensivt för att nå det målet är denna dagsjälvfallet en glädjedag. Medlemskap i öppnar nyamöjligheter för vårt land och för alla oss svenskar.Men det handlar inte om någon drastiskscenförändring. har engagerat sigi det europeiska samarbetet inom bl.a. ,EFTA och EES. Men med medlemskap i får viockså - och det är en viktig förändring - ta plats istyrhytten, vara med när de viktiga besluten fattas,beslut som påverkar oss och som vi hade fått åtlydaäven om svenska folket skulle ha valt att ställaSverige utanför EU.Inom liberalerna finns ett starkt stödför Europasamarbetet. Det visade sig inte minst underkampanjen inför folkomröstningen. Trots bedrövelsenöver valförlusten och var liberaler över hela landet i gångmed torgmöten och torgstånd, med information igymnasier och på högskolor, bibliotek och ja-centrum.Det var viktigt att och andra inomden socialdemokratiska ledningen lyckades svängaopinionen inom sitt parti så att ja-rösterna där blevlika många som nej-rösterna. Men det gav ingetnettobidrag till segern för ja-sidan. Uppgiften att vägaupp nej-majoriteten låg inom andra partier, inte minstoss liberaler. Utan insats hade det inteblivit ett ja i folkomröstningen.Det liberala engagemanget för Europatanken hardjupa rötter. När jag ser tillbaka på skrifter ochprogram från de kan jag medstolthet notera vad träget opinionsarbete, grundat påargument som står sig genom decennier, kan resulterai. Det var det tidiga 60-talets unga liberaler som i bl.a.skrifterna Ja till 1961 och Många liberaler1966 reste kravet på att för frihetens ochfredens sak helhjärtat skulle ställa upp i arbetet påEuropas enande. Det var också vi som redan dåpekade på riskerna för europeisk självtillräcklighet.Det var vi som varnade för konsekvenserna av ett försvagt nordiskt samarbete, och det var vi som fråndemokratiska utgångspunkter tog upp fråganEuropaparlamentets svaga ställning.Vi var allt annat än okritiska och förenklande, menvi insåg betydelsen av att de europeiskademokratierna fördjupade sin samverkan ochgemensamt stod upp mot de krafter som hotadefriheten, freden, de mänskliga rättigheterna och denfria företagsamhet som är en förutsättning för varjesamhälle som vill bjuda välfärd åt alla.Med , och inträde gårarbetet i den europeiska unionen in i en ny fas. Denärmaste åren skall nya viktiga kapitel skrivas i EU:shistoria. Fallgropar och hinder kommer inte attsaknas. Utmaningarna för EU, för och försvenska liberaler i EU är stora och många. En fastövertygelse om medlemskapets möjligheter kan då blien inspirerande tillgång.Från liberala utgångspunkter framstår det somangeläget att den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken förstärks så att EU med kraft kanföreträda den syn på demokrati, mänskliga rättigheteroch respekt för individen som präglar länderna inomunionen.Det har känts smärtsamt att tvingaskonstatera hur handfallen och kraftlös EU stått dågrundläggande värden som demokrati och mänskligarättigheter bespottats och förtrampats i våromedelbara närhet. Kriget i det forna Jugoslavienriskerar att underminera förtroendet såväl för EU ochNATO som för FN och ESK. Ingen av dessaorganisationer förefaller ha den beslutskraft sombehövs för att få stopp på en av vår tids storaeuropeiska tragedier.Under efterkrigstiden har samarbetet inom deeuropeiska gemenskaperna lotsat från slagfälttill sammanträdesbord. Ändå slår ännu en krigsvintersina vassa klor kring . Låt oss också inom EUverka för att den blir den sista; att ett utvidgatsamarbete mellan folk ger de medel ifrihetens och fredens tjänst som kan tvingamakthungriga nationalister till reträtt.Till de lyckosamma händelserna i historiahör när juntan i och högerdiktaturerna iPortugal och föll samman. Det skedde pågrund av despoternas inkompetens och tack varemiljoner människors mod och motstånd. Men frihetenhade också en bundsförvant i EG som på många sättbidrog till att undergräva fascisternas styrka.Efter det att demokratin segrat i de tre ländernahjälpte EG dem att konsolidera folkstyret och saneraekonomin.I dag står EU inför en liknande uppgift - baraännu större och svårare. Den är att få i gångÖsteuropas ekonomier, stabilisera ländernasdemokratiska system och ge dess medborgareframtidshopp. För del ligger självfalletutvecklingen i oss särskilt varmt om hjärtat.Ett misslyckande i skulle inte bara vara entragedi för miljontals östeuropéer. Det skulle ocksåinnebära svåra hot mot hela fred ochvälstånd.Av EU kräver uppgiften vilja till omställning.Bl.a. behöver jordbrukspolitiken reformeras. Detskulle också gynna de fattiga länderna utanför Europa.U-ländernas export till EU måste underlättas. Attvinna alla delar av EU för frihandel förblir en viktiguppgift för liberaler. "Kommunismen är död!" jublade närjärnridån rämnade. Människor gick varandra tillmötes över öppnade gränser. Vi vågade tro på enljusnande framtid - en framtid utan kommunismensok. Men också måste vi vara uppmärksamma påpolitiska yttringar som vill legitimera förtryck ochsätta demokratin på undantag.Utanför EU är på många håll fascismen stark.Dess värre finns det fascistiska rörelser och tendenserockså inom unionens gränser. Till dirigenterna hörItaliens , Le Pen och ÖsterrikesHaider.Enkla lösningar och grovhuggna budskap får lätten speciell attraktionskraft i tider då demokratierkämpar en ojämn kamp mot hög arbetslöshet. Då detdemokratiska systemet inte förmår leverera kan grällalocktoner från odemokratiska rörelser väcka gensvar.Varje generation måste vinnas för demokratin, ochdemokratin måste alltid värnas. Aldrig någonsin får visänka garden mot fascismen!Inom den utvidgade europeiska union i vilkenSverige nu tar plats är det naturligt att de nordiskaländerna samråder med och stöder varandra i frågordär de har gemensamma värderingar och intressen.Det är också en glädje för oss att notera att alla EU-länder önskade se som medlem av unionenoch att vi under medlemsförhandlingarna fick starktstöd inte minst av och Tyskland.Samtidigt är det viktigt att komma ihåg atttraditionellt nära relationer med några av länderna iEU varken är eller bör vara liktydigt med permanentförutsägbara allianser. Om skall spela roll iutformningen av europeisk politik på bl.a.utrikesområdet måste vi betrakta samtliga EU-ländersom goda och möjliga samarbetspartners. Vår trohetknyter vi till våra idéer och våra värderingar.I EU-länder kring finns en begripligoro för att mot norr och öster skallförskjuta de politiska perspektiven till nackdel förSydeuropa. Det finns anledning för att visa attså inte alls behöver bli fallet.Av dessa skäl är det också viktigt att Sverigeanstränger sig för att ytterligare bygga ut och stärkasina relationer med, framför allt, , ett landsom fyllt och fortsatt spelar en central roll i arbetet påatt förverkliga idéerna om en nära och allt fastareeuropeisk samverkan - ett europeiskt förbund. "Hur blir det då med tanken på ett medborgarnasEuropa? ""Lovade inte ni politiker att fixa arbetslösheten? ""Bryr sig EU om den arbetslöse EU-medborgaren? ""Vad gör ni för att skapa jämställdhet mellankvinnor och män inom EU? ""När får vi en Europapolis som på allvar tar uppkampen mot narkotikahajar, vapensmugglare ochterrorister? ""Inser ni politiker hur viktigt det är att sänkaskatten på arbete - för de arbetslösas skull - och höjapå den på sånt som skadar miljön - för naturensskull? "Frågor av detta slag ställs runt om iEuropa. Frågorna i sig är en uppmaning till Europasledare att ta itu med det som bekymrarEuropamedborgarna. Den europeiska politiken måste- om medborgarna skall engagera sig för sak- finna fäste hos dem som den ytterst är till för.Vanliga människor måste känna igen sig och sinvardag i den debatt som förs i de europeiskaförsamlingarna.Därför är det också oerhört viktigt att alla vimedborgare i den europeiska unionen vet hur EU-lagar stiftas och vem som gör det. I ministerrådet -där de flesta viktiga besluten tas - måstehemlighetsmakeriets rullgardiner dras upp så attoffentlighetens ljus kan flöda in.Det är bra att den förklarat attden alltid skall offentligt redovisa hur den röstat iolika lagstiftningsfrågor i . Men detär inte mindre viktigt att vi också får veta hur andraländers EU-ministrar röstat. Vi svenskar måste ju -precis som andra EU-medborgare - rätta oss efterdessa lagar. Då är det, verkligen, inte för mycketbegärt att vi också får veta vilka som röstat igenomdem.Av alla länder på jorden är det, om jag minns rätt,bara två som har offentlighetsprincipen inskriven isina grundlagar. Det är och . Närdessa två länder nu inträder i EU är det av centralbetydelse att de genast visar den öppenhet de anserskall prägla ministerrådet och andra europeiskaförsamlingar.Skulle och vänta med detta, visaen tendens att anpassa sig till den praxis som råder,blir det svårt - ja, omöjligt - att bryta den . Det är nu det gyllene tillfället finns.Låt oss inte missa det!Jag vill därför ställa frågan till regeringensföreträdare: vi lita på att regeringen - från förstadagen är medlem av EU - ger fulloffentlighet åt hur alla i ministerrådet röstat i frågorsom gäller EU:s lagar och rättsregler?Fru talman! När nyårsklockorna ringt in det nyaåret är vi med - med i en nära och omfattande unionmed 14 andra europeiska demokratier. Tillsammansmed dem och, efter hand, allt fler nya medlemmar villvi bygga till ett gott hem för vår egen och förkommande generationer.Det är inget enkelt byggjobb och blir inte lättareav att "arkitekterna" ofta kivas om vem som har denbästa ritningen.Att bygga framtidens är svårt, men att intebygga det - att inte ens ställa upp på att försöka byggadet - vore än värre. Det vore ett oförlåtligt svek ochen obegripbar dumhet!Anf. 4 ():Fru talman! Svenska folket har röstat förmedlemskap i unionen. harbåde före folkomröstningen och därefter sagt att virespekterar folkomröstningens resultat. Därförkommer vi att rösta ja till anslutningen till EU.Jag kan dock inte enbart säga det utan attsamtidigt klargöra i en röstförklaring attVänsterpartiet gör detta trots att vi har mycketallvarlig kritik mot medlemskapet i Europeiskaunionen och trots att vi anser att det föreligger såbetydande brister i EU att vi menar att bordeha stått utanför.Men är situationen den att svenska folket harröstat. Vi respekterar resultatet och menar att vi nuhar kommit in i en helt ny situation. gäller det intemotstånd mot EU. gäller det framför allt hur viskall kunna använda medlemskapet i Europeiskaunionen för att förbättra situationen för vårt land, förde svenska krav som vi ställer internationellt och förandra länder som är med i EU och som har en ännusvårare situation än .