prot · GH09116 · 1994-06-02 00:00:00 — Hon behöver bara se på detsocialdemokratiska ställningstagandet iGenteknikberedningen för att se hur falskt detta talklingar. I själva verket var detJustitiedepartementet som hade hand omutredningen. Det ser vi nu i efterhand. Det kan såhär i efterskott tyckas vara litet onödigt försiktigtuttryckt, men resultatet har blivit bra.Som vi hörde tidigare är det här en kompromiss.Men man har fått fram ett material att stå på,någonting att ha utgångspunkt i. Det är att gå litetför långt att säga att etikfrågorna är borta frånhanteringen bara därför att de inte finns med blandkraven när det gäller förhandsbedömning avskador. Det står mycket tydligt i lagen attetikbedömningarna skall göras av regeringen ellerden myndighet som regeringen beslutar om.Etikfrågorna är inte borta från det här arbetet. Deär borta från den paragraf som talar om enförhandsbedömning av skador. Det är något heltannat.Jag vill gärna sluta med att säga att det dess bättreråder ett rejält samförstånd kring att de härfrågorna nu förtjänar en särskilt lagstiftning och ensärskild, kraftfull rådgivande myndighet. Jag är glad över att flera av de andra partiernahar ändrat sig.Anf. 7 ()replik:Fru talman! Jag tycker att etikbedömningen skallfinnas med även när det gällerförhandsbedömningen av skador. När allmänhetendiskuterar och ifrågasätter den här verksamhetenkommer de etiska frågorna väldigt ofta iförgrunden. Det är därför som vi vill ha in dem.Jag glömde en sak i min förra replik. Jag är intesärskilt orolig för det arbete somGentekniknämnden kommer att få utföra, därföratt vi efter valet naturligtvis kommer att hamöjlighet att se till att den får både densammansättning och de abetsuppgifter som vitycker att den skall ha.Anf. 8 () replik:Fru talman! Det blir egentligen litet för tunt om jagnu skall replikera för sakens skull. Det äruppenbart, , att etiska hänsynenligt den här lagstiftningen skall tas, även om detinte är inskrivet i 5 §. Detta framgår mycket tydligti 1 § i lagen.Därmed är just de krav som vi länge ställtbeträffande miljöhänsyn och etiska hänsyntillgodosedda. Jag märker, fru talman, attsamstämmigheten här är mycket stor numera, ävenom det förekommer en liten verbal skärmytsling.Jag är glad över enigheten här.Anf. 9 i (kds):Fru talman! Det är glädjande och tillfredsställandeatt nu skall besluta om en övergripandelagstiftning om genetiskt modifierade organismer.Det här ligger helt klart i linje med den reservationsom kds hade i för några årsedan, vilket redan har berört. Detligger också helt i linje med det förslag somMiljöskyddskommittén lagt fram -- dvs. detmajoritetsförslag som fanns om den här typen avlagstiftning.I det sammanhanget ställer jag mig litet undrandejust till Socialdemokraternas agerande -- man harju senare lämnat -- när detbl.a. hänvisas till att de förslag somMiljöskyddskommittén presenterat inte lades fram.Det här är just ett sådant förslag som vi nu fårrealiserat.Den här lagen syftar till att skydda hälsa och miljöoch till att säkerställa att etiska hänsyn tas vidhanteringen av genetiskt ändrade organismer. Jagtycker givetvis att det är en styrka hos den här nyalagen att det t.ex. i 4 § om aktsamhetskraven sägsatt etiska hänsyn skall tas, och därvid skall beaktasatt naturen har ett skyddsvärde och att människansrätt att förändra och bruka naturen är knuten till ettförvaltaransvar.Förvaltaransvaret är ju grundläggande förKristdemokraternas programarbete. Här kommernämnda tankesätt mycket tydligt fram i en nylagstiftning som berör just hur vi hanterar växteroch djur. Detta är mycket positivt.Skrivningarna om tillstånd vid avsiktlig utsättningär också mycket tydliga. Det står i 7 § myckettydligt att tillstånd får lämnas endast om denverksamhet som ansökan avser är godtagbar frånhälso- och miljöskyddssynpunkt och etisktförsvarbar. Detta är en mycket tydlig skrivning. Jagtycker att det är starkt av fyrklöverregeringen attden har kunnat lägga fram det här lagförslaget. all politisk verksamhet är det fråga om ettkompromissarbete -- man både ger och tar. Menden här produkten är något att vara stolt över. Vihar, precis som sade, tagit ett förstasteg när det gäller att få en lagreglering till stånd.Vidare är det positivt att det i stort sett råderenighet kring det här förslaget. Desocialdemokratiska reservationerna är närmast attse som randanmärkningar. Detta ser jag också somen styrka för framtiden.Fru talman! tar redan nu utvalsegrar. Men det skall man kanske vara någotförsiktig med. Vem som kommer attutse folk till den föreslagna nämnden återstår att se.Debatten måste ändå handla om föreliggandebetänkande och den enighet som finns om detta ochsom är mycket positiv.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan.Anf. 10 ()replik:Fru talman! Den släng som iKolmården gav mig i början av sitt anförande skullejag vilja ha en förklaring till. Han hänvisadenämligen till arbete. var vi eniga om att det härskulle regleras inom hägn. Omregeringen hade fullföljt den idén skulle det hainneburit att de regler som förhoppningsviskommer att finnas i när det gälleraktsamhet, skadestånd, ansvar och straffsatserockså hade gällt här. Men det sägs inte ett ord omdet i den här lagstiftningen.Skall vi alltså åberopa Miljöskyddskommitténsarbete, , är det här långt ifrån vad vidär var överens om.Anf. 11 i (kds)replik:Fru talman! Arbetet med den nya miljöbalkenpågår ju. Men det väsentliga måste väl vara självasakinnehållet. I förslaget frånMiljöskyddskommittén fanns med ett mycket tydligtkapitel om denna lagreglering, som vi nu fårbeslutad här i kammare. Det är vad jagpratar om. Det är alltså det reala utfallet. Vi fåralltså en lagreglering, något som vi var överens omi . Det är det som är detpositiva.Anf. 12 ()replik:Fru talman! Ja, det är positivt. Vi har inte sagt emotpå den punkten.Men när i åberoparMiljöskyddskommitténs arbete vill han undvika atttala om att vi, om det här togs med i ,skulle ha fått de andra reglerna, som det nu intefinns ett spår av. Detta är en stor brist. Det måsteväl ändå hålla med om.Anf. 13 i (kds)replik:Fru talman! Återigen vill jag säga att det ärsakinnehållet som är det väsentliga. får vi dennalagreglering och den har den inriktning somMiljöskyddskommittén arbetade för. Det positivanu är att det finns en enighet här. Det fanns ju inteen total enighet i kringdenna lagreglering, men finns det alltså ensådan.Anf. 14 (nyd):Fru talman! Vi tar ställning till en lag omgenetisk modifiering av organismer med hänvisningtill EES-kraven. Det är tydligen så att ävenhär har fått som man har velat i regeringen. Det ärju en överdriven centermodell som vi här ser. Vi ärtveksamma och tycker att man har gått väl långt.EES-kraven har inte alla de ingredienser som manhar lagt in i den här propositionen. Vi ser faror idetta.Vi anser att bör ha samma regler somomvärlden. En av grundtankarna är ju att vi kanvara med och konkurrera när det gäller att behållaforskare och att få företagen att blomstra ochstanna kvar i vårt land. Då tänker jag naturligtvispå läkemedelsindustrin. har vi en väldigtframskjuten placering. Men om man börjar rubbapå det här för mycket kan vi tappa hela den biten.Som vi ser saken kan vi förlora väldigt många jobbnär vi i stället kan vinna jobb om vi så att säga ärkloka. Det handlar också om stora inkomster förlandet om vi behåller och utvecklar den härindustrin.Vi har kunnat gå med på skrivningen därför att vihar fått med en text i förslaget som är till gagn förläkemedelsindustrin. Vi tror att det därmed finnsvissa möjligheter att ta hänsyn till den. I stället harvi fått svälja tveksamheterna här, som jag sade.Det som också är intressant medläkemedelsindustrin är ju att andra näringardärmed föds vid sidan av -- något som man kanskeinte tänker på. Det är alltså väldigt viktigt att vibehåller en hög nivå här och att vi går framåt istället för bakåt.Sedan till frågan om att livsmedel bör vara märkta.Det tycker vi att de skall vara. Det kan vara en deli en framtida insyn från den vanliga människanssida att sätta gränser för när det går för långt. Manhar alltså insyn och kan se innehållet.Vidare talas det väldigt mycket om etisk hänsyn. Iframlagda proposition saknar jag litet grand inte tar hänsyn till djurskyddet i fråga ominhysning av försöksdjur. Där tycker jag att detfinns en hel del att göra. Jag vet inte riktigt varfördet inte tas upp. När det gäller djurskyddslagengörs ju undantag för sådana här saker. Vi menar attdet långsiktiga lidande som det innebär för djurenatt sitta i små burar borde ha tagits med här.Man borde ha tittat på sådana saker också när detgäller den etiska hänsynen. Det är ju inte bara denoperativa verksamheten som bör gå in undernämnda paroll.Anf. 15 () replik:Herr talman! Jag blir ofta litet orolig när jag hörMax Montalvo göra avvägningar mellan å ena sidanomsorgen om miljön, å andra sidan omsorgen omdelar av det svenska näringslivet. Vägledande förMax Montalvo brukar vara ett ganska ohämmatförsvar för näringslivets villkor, på bekostnad avmiljöomsorgen.Men den här gången har man från Ny demokratissida, trots denna grundinriktning i Ny demokratismiljösyn, uppenbarligen gjort en del kompromisseroch kommit fram till ett ställningstagande sominnebär att man är med på att sätta upp regler förden här nya tekniken och dess utveckling. Jagtycker, herr talman, att det är glädjande att dettaställningstagande till slut blev resultatet av Nydemokratis funderingar.Anf. 16 (nyd) replik:Herr talman! Detta lät ju trevligt. Det enda som jaghakade upp mig litet grand på var att LennartDaléus sade att vi har en litet avvikande syn påmiljöpolitik, djurskyddsomsorg och sådant iallmänhet. Det är helt fel. Skillnaden är bara denatt vi vill att de åtgärder som vi ansluter oss till skallvara konkreta. Att vi har opponeratoss beror på att Centermodellen i miljöfrågor ochliknande frågor ofta är mycket flummig. Vi vill hamera konkreta åtgärder.Anf. 17 ():Herr talman! Jag kommer kanske inte att vara likapositiv som föregående talare, som har rosatgentekniklagen. Jag tycker att lagen borde habegränsats till de krav som ställs i . Manborde ha låtit bli att införa en längre gåendelagstiftning för än för det övriga EES-området.Gentekniken är, som mycket riktigt har framhållits,en av de stora utmaningarna för framtiden. Medgenteknik får vi möjligheter att komma till rättamed flera av mänsklighetens stora sjukdomsgissel.Vi får möjlighet att förbättra försörjningen och attminska belastningen på miljön. Det är ett områdesom har en utvecklingspotential som kan ge ossarbetstillfällen och en möjlighet att behålla vårsvenska välfärd.Samtidigt innebär gentekniken att man kan göraingrepp i vad som kanske är livets kärna. Detväcker naturligtvis stor oro hos många människor.Oron blir inte mindre av att området är sakligtsvårgenomträngligt och kräver storafaktakunskaper. Vi får inte låta känslorna skena iväg med oss.Vi måste ta både genteknikens möjligheter ochoron inför den nya tekniken på allra största allvar.Regering och riksdag har här ett stort ansvar. Detbekymmersamma är att varken regeringen ellerjordbruksutskottet tar det ansvaret.Trots att både forskare och företrädare för industrinhar uttryckt en stark oro för att den nya lagensutredningskrav när det gäller inneslutenanvändning kommer att verka hämmande påforskningen och trots att utskottet i betänkandetmedger att utredningskravet i 5 § kan bli onödigtbetungande eller hämmande för forskningen, nöjerman sig med att hänvisa till möjligheten att göraundantag när lagen skall tillämpas.Enligt min mening skall när den stiftarlagar också precisera omfattningen och inteonödigtvis skapa osäkerhet om lagens tillämpning.Tolkningen av de grundläggande principerna fårinte överlåtas till regering eller myndigheter. Hurkommer regeringen t.ex. att tolka formuleringen ilagens 3 § om att den ''får meddela föreskrifter omundantag''? Det blir ju beroende av vilken regeringoch vilka regeringsmedlemmar som vi har. Blir detEU:s undantag som kommer att styra? Tycker vi iSverige i så fall att det är bra?Jag anser inte att motionerna, som det uttryckts ibetänkandet, blivit delvis tillgodosedda. Jag menaratt utskottet helt enkelt har struntat i att ta hänsyntill dem.Gentekniknämnden har av regeringen bedömtssom så viktig att dess existens nu regleras i lagen.Enligt min mening är det då logiskt attGentekniknämndens ansvar, befogenheter ochsammansättning likaledes föreskrivs i lagen. Attsom nu föreslås överlämna till regeringen attmeddela föreskrifter för nämnden medför en riskför att nämnden inte kan verka på ett självständigtsätt mot regering och myndigheter.En av nämndens uppgifter är att vara larmklockaom något område inom gentekniken, nationellteller internationellt, kan ifrågasättas ur etisk ellerhumanitär synpunkt. En annan uppgift gällerinformation till allmänheten om genteknikensutveckling och hur den påverkar människor i rollensom medborgare och konsument, som arbetstagaremen också som arbetsgivare. Sådan informationbehövs för att intresset för och debatten rörandebioteknik och genteknik skall hållas vid liv.När det gäller nämndens sammansättning är detviktigt att förstå att nämndens trovärdighet måstevara hög både i forskarvärlden och hosallmänheten. Den måste -- precis somGenteknikberedningen föreslagit -- ha företrädareför forskare, för myndigheter och för riksdagenliksom också för industri, arbetsliv, konsumenteroch folkrörelser.Vi hade fått kravet på denna breda sammansättningav tillgodosett, om lagen hadeinneburit att Hybrik-DNA-delegationen skulleändra namn till . Det är justdetta krav som framförs i den socialdemokratiskareservationen nr 2.Vi får nu en lag som medför att vi införlivar två EG-direktiv om genteknik i svensk rätt. Det naturligaoch enkla hade varit att hela lagen fick träda i kraftvid samma tidpunkt, nämligen den 1 januari 1995.Det är därför något förvånande att både regeringoch utskott vill att delar av lagen skall träda i kraftredan om en knapp månad. Man undrar: Varfördenna brådska?Man får intrycket att vi lever i helt laglöst land pådetta område, och så är ju inte fallet. Vi har en brakontroll -- även om den kan bli bättre -- på bådeforskning och industriell användning.Herr talman! Som avslutning vill jag gärna ha sagtatt det är beklagligt att det arbete som lagts ned iGenteknikberedningen inte har fått ett störregenomslag i lagstiftningsarbetet. Underlaget förberedningens ställningstagande har ändå utarbetatsav landets främsta experter på bioteknik- ochgenteknikområdet liksom också på det etiskaområdet.Trots den tvivelaktiga behandlinggenteknikfrågorna fått i det lagförslag som vi nubehandlar, nöjer jag mig med att yrka bifall till densocialdemokratiska reservationen nr 2.Anf. 18 () replik:Herr talman! säger nu att forskareoch tekniker på det här området är oroliga över deutredningskrav och andra krav som ställs i dennalagstiftning. Jag har också sett uppgifter om detta itidningarna. Jag är litet förvånad över dettaresonemang som förts från åtminstone delar avforskarvärlden -- den är inte rakt igenom homogen.Man får faktiskt intrycket att det gäller en oro översamhällets möjligheter att utöva insyn och att sättaupp ramar för verksamheten. Man kan verkligeninte alltid sympatisera med ett sådant agerande.Man blir lätt orolig för att dessa delar avforskarvärlden vill stå för sig själva och vill ha etteget mandat. Det kan rimligen inte vara riktigt.Inger Hestvik frågar: Varför denna brådska? Jagtyckte, herr talman, att det var litet tråkigt närSverige i EES-förhandlingarna begärde och ävenfick igenom att vi skulle få dröja ända till 1995 medatt anta den strängare lagstiftning på detta områdesom finns i EG. Det visar att faktiskt liggerefter på detta område och därmed har alla skäl attskynda på för att hinna i kapp.Herr talman! Möjligheterna att få ensammansättning i somtillgodoser kraven på insyn och deltagande frånolika organisationer finns naturligtvis i det förslagsom vi tar ställning till, och det förtjänar ocksåatt sägas.Herr talman! Det rörde sig mycket om relationertill känslor. var orolig för attkänslorna skulle skena i väg. Frågan är bara vemskänslor, om det är känslorna hos dem som äreuforiska inför den nya tekniken eller känslornahos dem som är litet oroliga och vill varaförsiktigare. Vi kanske skulle precisera vemskänslor det är fråga om.Herr talman! När det gäller EU måste jag ställa enfråga till . Hon sade i sin inledning attdet borde vara så att skall räcka. Viskall inte gå längre än vad kräver. Låtmig fråga : Är det en generell attitydfrån socialdemokratin när det gäller relationen tillEU och EU:s arbete? Gå inte längre, håll igen, ståkvar, bromsa, ta inga nya initiativ -- är detsocialdemokratins förhållningssätt till EU?Anf. 19 () replik:Herr talman! Jag tänker inte ta upp den kastadehandsken och utmana i en EU-debatt. Jag tror att vi står på olika grund där. Ensak är klar när det gäller de regler som vi diskuterari dag. I EES har man inte skyldighet attharmonisera reglerna förrän den 1 januari 1995.Många länder i har över huvud taget intetagit ställning till dessa lagar. Vad jag förstår hållerEG på att omvärdera dessa regler. Skall vi då varaförst på plan? Jag tycker att det är riktigt i fråga omreglerna. Precis som vill jag ha enreglering av dessa områden. Det är viktigt att vi fårdet. Jag känner ibland också oro för vad detta kanleda till.Men vi måste behålla litet sans och förnuft när viskriver lagar. Det är otvivelaktigt så att vi går längreän vad kräver av oss. Vi går längre närdet gäller den etiska bedömningen och växter ochdjur. Jag tycker att vi hade kunnat nöja oss med ettförsta steg, att anta de krav som direktiven och220 ställer på oss. Det hade räckt med det.Det är svårt med de etiska bedömningarna. Vad menar vi med etik? LennartDaléus har precis som jag deltagit iGenteknikberedningens arbete. Vi har haftetikerna där. Vi har diskuterat och funnit att detsvåraste området av alla är de etiskabedömningarna. De är såindividuella. Vi har ju t.ex. den etiskabedömningen i u-landsdebatten. Är det fel attgenmanipulera en inhemsk växt för den svenskamarknaden, som i och med det kan ersätta en växtsom vi importerar från ett u-land? Är det oetiskt?Det är en aspekt som vi måste ta ställning till.Gentekniknämnden får ett väldigt svårt uppdragframöver. Nämnden måste ena sig om en etiskanalysmetod, så att vi får gemensammavärderingar. Det måste bli så att man å ena sidanställer vetenskapligt värde och allmännytta mot åandra sidan de risker som finns om man går med påvissa försök.Anf. 20 () replik:Herr talman! inlägg visar dess värrepå att vi även i fortsättningen kan vara litet oroligaför den breda uppslutningen bakomgrundvärderingarna när det gäller dennalagstiftning. Det finns uppenbarligen andrasynpunkter företrädda i socialdemokratin. Jagtycker ändå att vi skall vara glada över att denståndpunkten partiet uppenbarligen har kommitfram till är att denna lagstiftning med dessutformning är riktig, för att inte säga nödvändig.Jag håller med om att etikfrågorna är svåra. Dekommer att vara bland det svåraste iGentekniknämndens arbete. Detuppmärksammades också i Miljöskyddskommitténsarbete, svårigheterna med etikfrågorna på dettaområde.Herr talman! Jag förstår ändå inte kring EU och EES, som ju är bärande.Det säger gör mig orolig. Är det socialdemokratins ståndpunkt att viinte skall vara först på plan? Vi skall inte gå längst.Vi skall inte ligga i frontlinjen i arbetet med dennamiljöfråga, och möjligen inte heller i andramiljöfrågor i EU:s arbete. Vi skall vänta tills deandra har klivit in, tagit ansvar och prövatlagstiftningen. För mig är det ett fullständigtbakvänt sätt att se på miljöarbetet i allmänhet ochnalkandet till EU i synnerhet. Detta förvånar migverkligen. Det finns uppenbarligen avgrundermellan våra synsätt i fråga om hur vi skall förhållaoss till det europeiska miljöarbetet. Jag är ledsenför det.Anf. 21 () replik:Herr talman! Jag tror att drar litetför stora växlar på mitt anförande. Det är klart attvi skall ligga i frontlinjen, som vi gör på så mångaområden, i arbetet med att se till att vi får säkerheti vårt samhälle i fråga om forskning och industriellframställning. Det jag vänder mig emot ärresonemanget att genteknik skulle vara så speciellt,något utöver vanlig teknik, att man absolut skall hasärskilda regler på alla de områden där genteknikkan tänkas komma in.Efter många års genteknikforskning har vi insett attdet mesta i genteknik och bioteknik är ofarligt.Man har kontroll över det. Det är inte något somgör en orolig. Men möjligheterna finns att utvecklagentekniken mot farliga vatten. Möjligheternafinns, och det är mot dem vi måste sätta upp enspärr.Jag vänder mig mot att man utpekar genteknikensom en teknik som är farlig, som skall väcka oro hosmänniskor. Gentekniken måste få samma fördelareller nackdelar som annan teknik inom industrin.Jag tror att vi ur miljösynpunkt borde trycka påmånga gånger för att man skall använda genteknikoch bioteknik i stället för annan teknik, som kanskeär miljöförstörande. De krav som ställs här på t.ex.avgifter kan bromsa utvecklingsmöjligheterna försmå bioteknikföretag. Jag tycker att vi borde kunnavänta med att avgiftsbelägga tillståndsprövning,tills bioteknikföretagen -- vår framtid -- har kommiti gång i sitt utvecklingsarbete.Anf. 22 (-):Herr talman! Äntligen finns det på bordett förslag om lagstiftning rörande avanceradbioteknik att ta ställning till. Det har tagit tid. Detär lade fram sittbetänkande Genetisk integritet, som rördeanvändning av genteknik på människan. Det ärfortfarande inom det medicinska området somdessa tekniker dominerar. Men utvecklingen ärsnabb när det gäller t.ex. djurhållning ochväxtskydd.I diskuterar man livligt förekomsten av entomat som kallas ''Flavour Saver'', som har blivitgenetiskt förändrad för att behålla sin fräschör ochsmak längre. Vid framställningen avtillväxthormonet BST ,som skall ökamjölkproduktionen hos kor, har man också använtgenteknik.Det är naturligtvis svåra frågor det handlar om.Diskussionen här har också visat spännviddeni debatten. Det kan vara alltifrån de etiskafrågeställningarna -- vad får människan göra, imoralisk mening, och vad får hon låta bli att göra,när hon kan hjälpa sina medmänniskor eller lösanågot svårt problem? Det är de ekologiskafrågeställningarna. Vilka risker löper naturen pålång sikt? Det kan handla om mycket lång sikt.Effekterna av genetiskt förändrade organismer somfrisläpps i naturen kanske man ser . Hade vi över huvud taget någon chansatt förutse det?Å andra sidan, vilka möjligheter finns det att lösaandra typer av miljöproblem som vi redan har ställttill, eller att undvika att skapa miljöproblem?Det gäller inte minst de ekonomiskafrågeställningarna, som också har belyst här idebatten . Det kanske ännu inte ligger såmycket i den praktiska verkligheten, men iframtiden finns enorma förväntningar på vadutvecklingen av dessa tekniker skall komma attbetyda ekonomiskt -- för löntagare, företag ochländer.Det finns naturligtvis inget enkelt svar på alla dessafrågor. Jag måste säga att jag reagerar när IngerHestvik säger att en av Gentekniknämndensuppgifter blir att se till att vi får gemensammavärderingar. Det tror inte jag. Jag tror varken attdet är möjligt eller önskvärt att vi någonsin skall fågemensamma, likadana värderingar. Jag trordäremot att det är absolut nödvändigt att vi ständigthåller dessa frågeställningar levande. Det äroerhört angeläget och bra att vi med detta förslagtill lagstiftning just nu belyser att de etiskafrågeställningarna ständigt skall finnasnärvarande -- i den allmänna bedömningen och i deenskilda tillståndsprövningarna.Jag tror att vi ständigt måste hålla den diskussionenlevande och naturligtvis ständigt också i skenet avnya kunskaper och nytt kunnande värdera våratidigare ståndpunkter. Den nya lagstiftning omgenteknik som har att besluta om ären nödvändig om än inte tillräcklig grund för dendiskussionen.Andra länder har varit snabbare: och iEuropa och , som i sin turbidrog till att EU skaffade sig en reglering påområdet.