prot · GI0945 · 1994-12-19 00:00:00 — Det ärbara att hoppas att inte detta också leder till att flum-met i skolpolitiken breder ut sig som niförsvinner bort i vänsterdimman.När det gäller antalet betygssteg vill jag bara sägaatt jag gärna ser och som några av mina favoritsocialdemokrater,för att nu fortsätta att kramas genom ord. Men detspelar ju ingen roll, om ni ändrar åsikt . Omjag förstod det rätt så var det bra att ha fem steg när nisatt i Betygsberedningen, i alla fall som en kompro-miss för att uppnå enighet. Efter det har det såvitt jaghar hört inte tillkommit några skäl, vare sig i utskott-sarbetet eller här i kammaren , för att det skullevara sämre . Antingen måste det ha till-kommit något nytt skäl som jag inte har hört eller såär det mindre viktigt att vara enig . Förmodligengäller det senare.Anf. 120 Statsrådet ():Herr talman! Betygsberedningen tillsattes av ensocialdemokratisk skolminister. Den fick direktiv attganska förutsättningslöst pröva hur ett nytt mål- ochkunskapsrelaterat betygssystem skulle utformas. Vipåbörjade arbetet i den beredningen med att försökasöka oss fram till hur många betygssteg man rimligenkunde finna utan att skapa för stora negativa inverk-ningar i andra änden av ett sådant betygssystem.När det blev regimskifte och den nya skolminis-tern tillträdde fick Betygsberedningennya direktiv. Då slog regeringen redan från början fasthur många steg man skulle komma fram till, nämligenfler än fem. Något annat var nämligen inte möjligt attkomma fram till med dessa direktiv. Det var regering-en som på ovanligt sätt, som man sällan gjort i be-redningsarbete om betygsfrågan, på förhand slog fastdet antal betygssteg som beredningen skulle kommafram till.Anf. 121 () re-plik:Herr talman! I denna beskrivning glömmer YlvaJohansson att beredningen faktiskt även före de nyadirektiven var inne på att man kunde ha sex betygs-steg. Men låt oss inte fastna i denna fråga.Eftersom och jag verkar varaöverens om att det perfekta betygssystemet troligeninte finns, är det ganska magstarkt av en socialdemo-kratisk tidigare debattör att beskriva skillnaden mellanmitt och Socialdemokraternas synsätt genom att sägaatt jag ägnar mig åt godtyckligt tyckande medan detSocialdemokraterna anser är rimligt. I så fall är vi utepå samma lösa grund. Varför då inte söka lösningarsom garanterar ett gemensamt ansvar för det nyabetygssystemet över blockgränserna och över even-tuella framtida majoritetsskiftningar?Ylva beskrev för an-ledningen till att man förändrar i förhållande till dettidigare förslaget så att betyg ges från årskurs 8. Ettskäl skulle vara att remissinstanserna har sagt nej. Nuhar jag inte remissvaren eller sammanfattningen medmig, men jag har absolut för mig att det inte fannsnågon tydlig och enhetlig opinion bland remissvarenför att det skulle vara bättre att införa betyg i årskurs8 än i årskurs 7. Lika litet kunde det sägas att betyg iårskurs 9 var bättre än i årskurs 8. Detta är inte menatsom en kuggfråga. Men jag kan inte komma ihåg attdetta skulle vara ett skäl för att införa betyg i årskurs7.Vi är helt överens om att betygen används fel,men det är ju det vi skall ändra på . Vi skall juinföra öppna kriterier och relatera betygsstegen tillläroplan och kursplan samt en gemensam kunskaps-syn. Om kriterierna även i fortsättningen blir trubbigaoch, som befarar, betygen inte ärtillräckliga, kan man delvis undanröja problemetgenom att enas om att utvecklingssamtalen skall varaett komplement. Utvecklingssamtalen är obligatoriskafrån första klass. De upphör ju inte för att betyg ges iårskurs 7 eller årskurs 8.Slutligen gäller det svårigheten att utarbeta kriteri-er. Jag förstår att det är svårigheter. Vi hade ju, somYlva väl kommer ihåg, oerhörda svårighe-ter när vi försökte finna exempel. Men de lokala kri-terierna skulle också vara en utgångspunkt för attlärarna tillsammans skulle diskutera sig fram till vadde skulle betyda för eleverna och för lärarnas sätt attarbeta. De skulle vitalisera undervisningen och intebara leda till ett betygssättande.Anf. 122 Statsrådet ():Herr talman! Självfallet vill jag inte anklagaMargitta för att förespråka godtycke i betygs-frågan. Man måste dock konstatera att det finns pro-blem när det gäller antalet betygssteg. Det tycks varafler som inser dessa problem.I arbetet med att utforma kriterierna för gymnasie-skolans betygssystem kan man inte dra någon slutsatssom säger att man enkelt skulle finna fler betygsstegän de tre som vi nu har föreslagit. Vi är inte helt säkrapå att tre steg är det optimala, men jag är övertygadom att man måste hålla sig till relativt få betygssteg iett mål- och kunskapsrelaterat betygssystem för attinte få stora problem med centralstyrning.När det gäller betyg fr.o.m. årskurs 7 eller 8 gavsinte något enhetligt svar genom remissvaren och detomfattande utrednings- och beredningsarbete somföregick både föregående och denna proposition ibetygsfrågan. Remissopinionen var mycket splittrad ifrågan om det var lämpligt att införa betyg i årskurs 7eller i årskurs 8.Mot den bakgrunden har vi inte funnit anledningatt ändra det som gäller , nämligen betyg fr.o.m.årskurs 8.Anf. 123 () re-plik:Herr talman! Tack för det svaret.Jag menar att det finns stor anledning att införabetyg i årskurs 7 medan nu menar attdet inte finns någon anledning att införa betyg förrän iårskurs 8. Vi står därför på lika svagt underlag. Därförvore det i sig en vits om vi kunde vara överens om attgå tillbaka till de diskussioner där vi faktiskt var över-ens.När det sedan gäller kriterier har jag inte alls un-dervärderat det arbete som nu utför. Mendär skall man ju inte ta fram alla de sex kriterierna.Det är ju genom de lokala skolorna och genom sam-arbetet mellan lärarna på varje skola som kriteriernaskall utformas, vilket jag tror blir det allra viktigastearbetet. Det garanterar också en lokal förankring avdet nya betygssystemet. Det kommer att verka som enimpuls och motor till en positiv förändring av detinterna skolarbetet.Anf. 124 Statsrådet ():Herr talman! hänvisar återigentill den enighet som faktiskt rådde i Betygsberedning-en om när betyg skulle införas. Men bakgrunden tillfrågan är att den moderata skolministern också på denpunkten gav tilläggsdirektiv som angav vad bered-ningen skulle komma fram till, nämligen att betygskulle sättas tidigare än vad som gäller . Ocksådär innebar direktiven en begränsning när det gälldevad beredningen kunde komma fram till.Anf. 125 () replik:Herr talman! Jag blev litet förvånad när skolminis-tern började sitt anförande med att tillvita oss en delåsikter som vi inte har framfört, t.ex. att vi skulle haen tvärsäker uppfattning. Jag tycker att den ena efterden andra har sagt att det inte finns något optimaltbetygssystem, utan att man verkligen kan diskuterabåde antalet betygssteg och frågan om när betygenskall sättas osv.Vi har också fått höra att vi använder betygen somen förevändning för att slippa diskutera andra frågor.Jag skulle verkligen vilja diskutera andra frågor närdet gäller skolpolitiken. Men är det ju ett betän-kande som heter Betyg i det obligatoriska skolväsen-det som diskuteras , och då får väl skolministernförlåta oss att vi nu har hållit oss till att diskutera justbetygen.När nämnde vilka uppgifter ettbetygssystem har, nämnde hon inte alls stimulansef-fekten. Därför vill jag fråga om anseratt betyg också kan ha en stimulerande effekt, ombetygssystemet är rätt utformat. Betyder det i så fallnågonting för stimulanseffekten om antalet betygsstegär färre?Jag tror nämligen att antalet betygssteg har väldigtstor betydelse, särskilt för yngre elever. De behövertydligare och mindre omfattande mål för att bli stimu-lerade att försöka att uppnå nästa steg, medan äldreelever kan ha mer omfattande mål. Jag tror också attdet kan vara enklare att fastställa fler och mindreomfattande mål när man skall ta fram kriterierna änatt nu med ett sådant brett spektrum försöka att talaom vad man skall uppnå för vara godkänd, väl god-känd och mycket väl godkänd.Vilka föräldrar tror kommer attbegära de skriftliga omdömen som föräldrarnasjälva måste begära? Jag är ganska övertygad om attdet blir studiemotiverade föräldrar som sedan till-sammans med sina barn hemma kommer att följa uppde skriftliga yttrandena. Jag tycker att det var en storvits med att alla skulle få skriftliga intyg, att mantillsammans med läraren skulle sitta och gå igenomdem och fundera över vilken hjälp det enskilda barnetbehövde.Anf. 126 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill gärna säga att mitt anförandeabsolut inte skall uppfattas som någon recension avdenna riksdagsdebatt. Tvärtom är det ju så att vi harmånga kunniga engagerade debattörer i denna debatt.Trots detta måste man slå fast att när det gällerbetygsfrågan över huvud taget är det dock så att det ären fråga där många har en tvärsäker uppfattning, ävenom det inte alltid kommer till uttryck här i kammaren.Jag tror också att vi litet till mans gör det felet attvi tror att ett betygssystem kan lösa en hel del pro-blem i skolan, som faktiskt inte hänger samman medbetygsfrågan. Man måste konstatera att det är på detviset.Inger frågade mig om jag tror att bety-gen kan ha någon stimulerande effekt på undervis-ningen. Ja, det tror jag att betyg kan ha. Jag är dockganska säker på att man inte kan säga att betyg alltidhar det. Den effekt som betygen har på undervisning-en är olika i olika skolor, i olika klassrum och framförallt olika för olika individer. Jag är glad ju fler elever,föräldrar och lärare som upplever att betygen har enstimulerande effekt, och jag är glad ju färre som upp-lever betygen som hindrande. Men jag är inte allssäker på att vi kan skapa ett betygssystem som alltidfungerar stimulerande, även om det självfallet voreönskvärt.När det gäller skriftliga omdömen tycks IngerDavidson ha en väldigt stor tilltro till dessa. Hon troratt det skulle gå bättre i skolan för de elever som fårskriftliga omdömen från årskurs 5. Det är tillmätaskriftliga omdömen för stor betydelse. För att det skallgå bra för eleverna i skolan måste de känna att de harett stort stöd från lärare, från skolan i dess helhet ochfrån sina föräldrar samt att dessa stöd samverkar. Föratt på bästa sätt komma fram till hur man skall stödjaeleven i arbetet i skolan är samtalet den allra bästaformen. Det är vid utvecklingssamtalen som dettaskall ske. Om föräldrar vill komplettera utvecklings-samtalen med en skriftlig information skall de ha rättatt få det. Men jag tror att det är fel väg att utgå ifrånden skriftliga informationen. Man bör utgå ifrånsamtalen.Anf. 127 () replik:Herr talman! Jag vill verkligen göra klart att jaginte tror att betygssystemet löser några problem iskolan. Men jag tror att ett betygssystem som är rättutformat kan fungera stimulerande också för eleversom har inlärnings- och koncentrationssvårigheter.Det är därför som jag tycker att det är så viktigt attutformningen blir rätt just för dessa elever. Då tror jagatt det system som föreslås med bara tre steg ochsom är så trubbigt kan få ganska förödande konsek-venser. Det är därför som jag lägger ner ett visst patospå den här frågan.Ja, jag har viss tilltro till att man behöver sätta uppett visst regelverk till stöd för såväl lärare som eleveroch föräldrar. På låter det som att honinte har tilltro till någonting, inte till betygssystemet,inte till skriftlig information och inte heller till nå-gonting annat. Det är bara dessa samtal som skallfungera.Jag tror också att det är samtalen som är allra vik-tigast. Kan man inte upprätta kontakt mellan elever,föräldrar och lärare fungerar inte heller så mycketannat. Tyvärr vet vi av praktisk erfarenhet hur det irealiteten ser ut. Det kan alltså behövas den här for-men av uppstyrning. Och jag säger det igen, inteminst för de svaga eleverna och de elever som kom-mer från hem som inte är studiemotiverade: I de fal-len behövs dessa samtal allra mest.Anf. 128 Statsrådet ():Herr talman! Jag har stor respekt för att IngerDavidson är övertygad om att ett rätt utformat betygs-system kan stödja de elever som har svårigheteri skolan. Problemet är att det mycket omfattandeunderlag som finns i betygsfrågan i form av utred-ningar, beredningar och utvärderingar inte ger stöd förden uppfattningen. Man kan inte säkert säga hur detförhåller sig. Tvärtom finns det motstridiga uppgifterom huruvida ett betygssystem verkar stödjande ochpositivt på undervisningen eller om det har en negativinverkan. Jag respekterar den önskan och den tro somInger har, men det finns inga belägg för attså skulle vara fallet. Man kan därför inte grunda denstatliga skolpolitiken på en så pass löslig grund.Anf. 129 ():Herr talman! Betygsfrågan har haften central roll i skoldebatten, det har vi märkt ocksåhär i eftermiddag.Hanna har redan redogjort för Vänster-partiets principiella inställning till betyg i skolan ochockså för skälen till att vi hemställt om en parlamen-tarisk utredning om konsekvenserna av en helt betygs-fri skola.De flesta som har erfarenhet av pedagogiskt arbeteinser att oavsett hur betygssystemet är konstruerat såhar det en starkt styrande effekt på val av innehåll ochockså på arbetssätt och arbetsformer i skolan. Minuppfattning är att betygen ofta är ett hinder för peda-gogisk förnyelse och utveckling. Den åsikten delar jagmed och med många lärare. Mentyvärr finns det ännu inte tillräckligt stöd här i riksda-gen för en betygsfri skola.Det kompletterande förslag till nytt betygssystemsom nu har att ta ställning till skiljer sigfrån den tidigare borgerliga regeringens förslag pånågra avgörande och för oss väsentliga punkter.Till att börja med skall betyg ges först hösttermi-nen i årskurs 8. Det är en klar förbättring, anser vi.Skillnaden mellan olika barn när det gäller mog-nadsgrad är mycket stor . Jag är gladöver att barnen nu får något bättre möjligheter attutvecklas i sin egen takt utan att deras positiva själv-bild störs, att barnens nyfikenhet, kreativitet ochspontana skapande förmåga får växa och utvecklassamt att eleverna får fungera utforskande och aktivtkunskapssökande utifrån deras egna förutsättningaroch erfarenheter utan betyg som utvärderingsinstru-ment i de lägre åldrarna.Jag är också glad över att regeringen i stället lyfterfram utvecklingssamtalet där elev, föräldrar och lärareför en dialog kring elevens arbetssituation. Det ärsamtalet, dialogen, som är det viktiga. Det måstealltid vara att föredra jämfört med den envägskom-munikation som trots allt den skriftliga informationenutgör. Det är alltså fråga om ett samtal där kommuni-kationen är ömsesidig och där relationen mellan par-terna är jämlik, ett samtal som kan utnyttjas efter varsoch ens behov och ett samtal som kan utmynna i ettkonkret åtgärdsprogram för de elever som behöversärskilt stöd i sin kunskapsmässiga eller sociala ut-veckling.Jag uppskattar också att utskottet i enlighet medintentionerna i Västerpartiets motion betonar viktenav att skolans personal är väl förtrogen med utveck-lingssamtalets metodik. Vi anser att detta bör finnasmed som ett viktigt moment i lärarutbildningenskursplaner och i fortbildningen av lärare.Ytterligare en sak som är positiv är att antaletskalsteg nu begränsas till tre med beteckningarnagodkänd, väl godkänd och mycket väl godkänd. I ochmed detta finns det en bättre överensstämmelse medgymnasieskolans och komvux betygsskala, och detmåste vara en fördel. Fler skalsteg skulle inte helleröka vare sig validiteten eller reliabiliteten.Skolans viktigaste ansvar är att alla elever skalllämna skolan med kunskaper som minst motsvarar dekrav som anges i kursplanerna. Om eleven trots storaansträngningar från skolans sida inte når den nivånskall eleven senare kunna komplettera sina kunskaperför att få ett betyg i ämnet.Jag är glad över att utskottet med anledning avVänsterpartiets motion funnit att regeringen bör över-väga ändringar i berörda författningar så att kommu-nerna inte skall kunna ta ut avgifter för s.k. behörig-hetskomplettering. Den förändringen är nödvändig föratt de signaler som ges till eleverna inte skall uppfat-tas som ytterst motsägelsefulla.Då det gäller avgifter för konkurrenskomplettering- när eleven vill höja betyget i ett ämne - uttalar ut-skottet som sin mening att avgifterna skall vara skäli-ga. Vad som är skäligt eller inte kan ju diskuteras,men att vissa kommuner tar ut avgifter på mellan1 och per provtillfälle i gymnasiesko-lan och komvux anser jag vara varken skäligt ellerberättigat. Men jag lovar att jag skall återkomma i detärendet.Till sist vill jag poängtera vikten av en likvärdigskola för alla. De nationella proven och kriteriernaskall fungera som stöd för bedömning av skolansresultat, inte den enskilda elevens. Det är en själv-klarhet att detta skall gälla för både det offentligaskolväsendet och de fristående skolorna. Vi tycker attdet är viktigt att de nationella proven utformas på ettsådant sätt att de för eleverna utgör ett inlärningstill-fälle i sig och att kunskap om helheter, analytisk för-måga, förståelse för skeenden, djupinlärning och ettkritiskt förhållningssätt är sådant som prioriteras.Herr talman! Skolan har ge-nomgått stora organisatoriska förändringar. måsteelever, lärare och skolledningar få arbetsro för attkunna mobilisera den energi och entusiasm som be-hövs för att förändra skolans inre arbete.Jag yrkar bifall till hemställan i utbildningsutskot-tets betänkande utom med avseende på mom. 1 därjag yrkar bifall till reservation 1 från Vänsterpartietoch Miljöpartiet.Jag vill faktiskt, i motsats till bl.a. ,gratulera elever, föräldrar. lärare och skolledningar tillett betygssystem som faktiskt bättre tillvaratarelevernas möjlighet till utveckling och växt.Jag skulle vilja ta upp något av det som har sagtshär tidigare. efterlyste forskningsre-sultat när det gäller betygen och olika samband. Jagskulle vilja peka på en del av forskningen som mångagånger kanske behandlas litet styvmoderligt, nämligenungdomsforskningen. Man har funnit att det finns ettabsolut samband mellan låga betyg och det sommånga vuxna anser vara destruktiva och negativabeteenden. Det finns ett större samband mellan lågabetyg och den typen av beteenden än vad det t.ex. görnär det gäller socialgrupps- eller klasstillhörighet.Andreas sade i en replik att han tyckte attdet var konstigt att man åberopar sådant som man harsagt tidigare och som man har lovat före ett val somskäl för att ta ställning i olika frågor. Jag tycker fak-tiskt att det är en viss finess med att man försökeruppfylla de löften man gav innan valet. Skulle manvara litet elak när man tolkade skulle man kunna säga att det kanske inteingår i politiska hållning.Anf. 130 () re-plik:Herr talman! Om ungdomsforskningen, som jagfaktiskt inte kände till, kan visa att låga betyg ochdestruktivt beteende går hand i hand har det inte sagtett dugg om betygens funktion i skolan. Det sägeringenting om det.Britt-Marie säger att flerskalsteg inte skulle förändra validitet eller reliabilitet.Det finns ingen forskning som visar att detta skullevara fallet, varken positivt eller negativt. Jag menaratt elevinflytandet förutsätter att skolan formulerarpreciserade mål som kan utvärderas med rimliga kravpå objektivitet.Betygsmotståndarna verkar däremot mena attskolan skall visserligen precisera mål så att man kangöra systematiska utvärderingar av undervisningenseffekter, men att elever och föräldrar skall slippa fåinsyn i målen och i hur utvärderingen går till. Det ärför mig en oacceptabel brist på demokrati. Jag menaratt jag, många elever och föräldrar och tidigare ut-redningar är ense om att betyg i skolan kan ha denpositiva effekten - det finns även andra effekter - kan få förstärkt elevinflytande genom de öppnakriterier som det har fattats beslut om. Eleven får vetavilka kriterier han/hon mäts utifrån och vilken presta-tion som krävs för ett särskilt betyg. Utan betyg fam-lar man i blindo.Anf. 131 () replik:Herr talman! Det är väl ganska självklart att för-äldrar och elever skall ha insyn. Att de skall vetamycket väl vilka mål skolan har tror jag att alla äröverens om. Det är sådana saker, t.ex. vad som står ikursplanerna, som man bl.a. behöver diskutera underutvecklingssamtalen. Den dialogen är viktig. Det ärviktigt att prata om vad som verkligen händer i skolanoch vilka förväntningar man har på varandra.Margitta tog också upp frågan om reliabili-tet och validitet. Såvitt jag vet finns det inget somsäger att fler skalsteg skulle förbättra den delen -snarare tvärtom.Att betyg kan stimulera tror jag också är en själv-klarhet. Visst kan betyg stimulera vissa individer ochvissa grupper av individer. Betyg kan också stimuleratill att man bara pluggar just inför skrivningarna ochför betygen. Det stimulerar till en me-kanisk inlärning, en ytinlärning. Vi har sett resultatetav det. Ett exempel är att studenter efter avslu-tad utbildning på högskolan har glömt ,eftersom de har ägnat sig åt ytinlärning och inte gåttpå djupet.Anf. 132 () re-plik:Herr talman! Nej, det är precis som jag sade attdet inte finns några utredningar som visar att validiteteller reliabilitet skulle minska med fler skalsteg. Där-för menar jag att vi båda är ute på hal is. Vi måste litapå bedömningarna från erfarna lärare och andra erfar-na människor ute på skolorna. Jag är också lärare,därmed inte sagt att jag är särskilt erfaren. Vi harlyssnat på erfarenheterna när vi har kommit fram tilldet här antalet steg.Vi är överens om att målet för hela skolan måstevara att eleverna, både när de börjar och slutar, tyckeratt det är roligt att lära och att på egen hand ta reda påsaker. De måste bli sedda, använda och tagna i an-språk . Det finns ingenting som mot-säger att ett fungerande betygssystem skulle hämmadetta. Elever kan fortfarande både bli sedda och tagnai anspråk trots att vi har ett betygssystem som är ifunktion.Britt-Marie säger att betygenfår eleverna att bara plugga för betygen och att desedan glömmer vad de har lärt sig. refererar återigen till det relativabetygssystemet. Det nya systemet skall premiera heltandra typer av kunskaper, dvs. samband, helheten,förmåga att se sammanhang. Det är detta vi nu måstestyra mot för att undvika rabbelkunskaperna som manlätt får men som är lika lätt glömda.Orsaken till att vi vill gå över till ett nytt, målrela-terat betygssystem är bl.a. att det skall premiera enannan typ av lärande. Därmed tycker jag att här har visat att hon interiktigt har förstått den stora skillnaden - jag skullevilja säga en revolution - mellan det gamla systemetsom vi är överens om att vi skall lämna och det nya.Anf. 133 () replik:Herr talman! Jag skall inte ta någon patent på attjag förstår allt. Jag kan dock säga att förstod mig. Jag undvek att ramla i fällan när detgäller de relativa betygssystemen och därför tog jagett konkret exempel ifrån och högskolan.Där har man just haft en kurs om målrelaterat betygs-system. Man vet med ganska stor bestämdhet att sys-temet kan ge de effekter som jag beskrev, ytinlärningoch en ganska stor glömskepotential.Jag förstod inte riktigt vad villesäga med det här. Jag fick frågan om jag tror att betygkan vara stimulerande. Jag svarade att jag tror att detkan vara stimulerande för vissa individer och kanskeockså för vissa grupper av elever. Jag sade att det intefinns enbart positiva effekter av betyg. Jag kan inteförstå att de positiva effekterna skulle bli större - omdet finns sådana - om man förändrar antalet skalsteg.Därför har vi från stött regeringensproposition. Vi tycker att det är tillräckligt med treskalsteg.Anf. 134 () re-plik:Herr talman! Alldeles i slutet av sitt anförandeville ta upp en särskilddiskussion om löftesmoralen. Hon ville väl låtsas attjag tyckte att man skulle strunta i vallöften. Det var uppen-bart att det inte var det jag menade. Jag sade att desom drabbas av ett vallöfte, för att uttrycka det iro-niskt, måste få ett bättre skäl till varför de skall drab-bas än bara att partiet tyckte så även före valet.Vi har diskuterat betygen här . Det blir välanledning att återkomma med de betyg som vänsternmöjligen får när det gäller förmågan att hålla fast vidvallöften, när vi har behandlat budge-ten här i .