prot · GH09115 · 1994-06-01 00:00:00 — När regeringen föreslår att ettautomatiskt användningsförbud skall gälla nyabyggnader om det finns brister, föreslår vi t.ex. detomvända, dvs. att byggnaderna skall få användasom inte specifikt förbjuder det.Regeringen har tagit upp frågan om att en särskildkvalitetsansvarig skall utses vid byggen. Jag tyckeratt det är oklart vilka förhållanden som skall gällamellan kvalitetsansvarig byggherre,byggnadsnämnd och kontrollanter. Innanytterligare en ny funktion införs tycker vi att sakenmåste utredas vidare.Regeringen vill också förändraförhandsprövningen. Ett stort antal remissinstanserhar visat att det inte är lämpligt att minskaförhandsprövningen. Förhandskontroll tycker manär bästa instrumentet för att förebygga fel.Tillgänglighetskravet bör omfattas av enförhandskontroll. Annars innebär det att mindrebyggnadsföretag och engångsbyggare åläggs ettalltför stort ansvar, enligt vår mening. Därförmenar vi att regeringen bör återkomma med ettannat förslag, där bl.a. detta tillgodoses.Regeringen föreslår också förändringar iegenskapskraven på byggnader. Det är oklart,tycker vi, vilken effekt de här förslagen får iverkligheten. Även här är en majoritet avremissinstanserna kritiska. Vi vill avstyrka den härdelen av propositionen i avvaktan på ytterligareutredning.Vi försökte lägga fram en del konkreta förslag, mende har avvisats av utskottsmajoriteten. Därföransluter vi oss till den socialdemokratiskareservationen om avslag på hela propositionen.Anf. 8 ():Fru talman! Det är nu det storaoch omfattande lagkomplexet PBL antogs avriksdagen. Förberedelserna hade varit omfattandeoch arbetet hade tagit . Enigheten var dockinte total i , utan invändningar restes frånflera håll på en rad punkter, inte minst frånModerata samlingspartiets sida.Lagen antogs likväl och har verkat i ett antal år.Vissa förändringar har också genomförts på en delområden, men någon genomgripande översyn harinte skett förrän nu.Man kan då fråga sig: Är det nödvändigt att nu gesig på PBL? Det kanske är onödigt att förändra i ettså här komplicerat och stort lagkomplex. De somhar att hantera och använda PBL har kanske förstnu till fullo lärt sig att hantera lagen. Varför dåställa till med förändringar som gör att nya kursermåste anordnas, ny information spridas för attsnabbt och säkert få ut kunskapen om de nyalagparagraferna? Hade det inte varit bättre attavvakta och ta det litet lugnare?Självfallet ligger det en del i den kritiken, men denfår inte utgöra något hinder för att genomföra enbehövlig översyn av . Storalagkomplex inte bara bör utan måste bli föremål föromprövning och översyn från tid till annan.Motiven till detta är bl.a. att det samhälle somlagen verkar i förändras. Likaså förändrasmänniskornas syn i en rad hänseenden. Dessa nyaströmningar och insikter måste tas till vara och fåsitt utflöde i ett förändringsarbete.Synsättet och medborgarnas uppfattning omrelationerna mellan staten och medborgarna ärannorlunda nu än . På en radområden finns det nu en uttalad strävan attförenkla, avbyråkratisera och öka valfriheten förde enskilda människorna.Som framgår av propositionen och av betänkandetär det viktigt att inom ramen för de krav somsamhället bör hävda ge den enskilde större valfrihetoch ett ökat handlingsutrymme samt i möjligastemån också bidra till en ökad effektivitet och till endecentralisering av offentliga uppgifter.Det är dessa grundläggande motiv som legat bakomutredningsarbetet och regeringens proposition.Givetvis kan man diskutera utformningen avförslagen, antalet områden som skall prövas ellerom valet av objekt är det exakt rätta. Några kanskehävdar att reformarbetet går för snabbt ochomfattar för stort område. Andra åter anser kanskeatt betydligt större förändringar borde genomföras.Den diskussionen kan vi nu lämna därhän. Det ärförslagen i propositionen och i utskottetsbetänkande som har att ta ställning till idag.Förslagen är i korthet följande:-- Den nuvarande bygglovsprövningen inskränkstill att avse endast en prövning av lokaliseringen.-- Ett särskilt system införs för kontroll av detekniska egenskapskraven.-- Möjlighet till förhandsbesked bibehålls.-- Kommunerna kan helt befria från bygglov inomplanområde.-- Byggherren ges det fulla ansvaret för byggnadenstekniska egenskaper.-- får ett renodlat tillsynsansvar.-- Ett nytt kontrollsystem utformas medutgångspunkt i byggherrens ansvar.-- Trevnads- och ändamålsenlighetskraven ersättsmed användbarhetskrav.-- Kravet på driftsekonomi upphävs.Dessa förändringar uttrycker två huvuddrag, delsen klarare rollfördelning mellan alla inblandadeparter i byggprocessen, dels en betydandeförenkling och avbyråkratisering.Majoriteten i utskottet tillstyrker dessa förslag.Invändningar har dock rests i en rad motioner.Den socialdemokratiska kritiken är i huvudsak avtidtabellskaraktär. Gärna reform, men inte , ärbudskapet. Den pågående översynen sker genomen etappindelad utredning. Innan helautredningsarbetet är slutfört bör ingentinggenomföras, anser Socialdemokraterna, liksom iövrigt Ny demokrati.Funnes det ett oavvisligt samband mellan de nuföreslagna förändringarna och dem som kanförväntas fram, borde man tillmätainvändningarna en viss tyngd. Men ett sådantsamband finns knappast, i varje fall är det så svagtatt ett avvisande av förslaget i dess helhet måsteanses omotiverat.Att det just är tidpunkten för reformen som ärhuvudinvändningen framgår tydligt av densocialdemokratiska motionen och reservation ochav det inlägg som har gjort.Det heter exempelvis i reservationen attSocialdemokraterna ser positivt på att ett arbetemed att reformera PBL har inletts. I motionen försen rad förslag fram som sammanfaller medpropositionens. Jag tror att det inte är mindre änfyra delområden där socialdemokraterna stöderregeringsförslaget.Detta är positivt och borde ha resulterat i ettgemensamt ställningstagande på en rad punkter.Dess värre blev det inte så. I stället yrkarsocialdemokraterna avslag på hela propositionen.Två motiv kan finnas för detta ställningstagande.Dels kanske socialdemokraterna anser nackdelarnamed vissa delförslag vara så stora att helhetenmåste avvisas. Detta motsägs av de konkretaförslag som finns i motionen. På väsentliga punkterfinns det faktiskt en samsyn med regeringen ochutskottsmajoriteten.Dels kan det vara så enkelt som att en reformeringav -- som ursprungligen ensocialdemokratisk regering lade fram förslag om --inte tillåts göras av en borgerlig regering. Man villinvänta höstens val i förhoppning om en valsegeroch först därefter själv genomföra en efterlängtadoch välmotiverad reformering av plan- ochbygglagen.Inget av dessa motiv anser jag vara hållbart, varförde bör avvisas.Ny demokrati å sin sida har också som huvudmotivför sitt avslagsyrkande att hela reformeringen börgöras i ett sammanhang. Jag vill hävda att manhärmed riskerar att kasta ut barnet med badvattnet.Genom att haka upp sig på att helheten måsteföreligga innan något över huvud taget kangenomföras kan följden bli att ingenting genomförsav det de själva så gärna vill genomföra. Det bästablir det godas fiende.Förändringar i gamla planer för handelsändamålvill Ny demokrati genomföra , men det ärnågonting som ligger i ett senare skede iutredningsarbetet. Jag håller med om att frågansnarast bör få sin lösning. Men innan remisstiden ärtill ända och innan regeringen gjort sinaöverväganden bör inte genomdriva någraförändringar.Litet märkligt är Ny demokratis ställningstagande.Dels avvisar man hela propositionen och en radförslag som ligger i linje med vad nydemokraternasjälva vill med hänsyn till att helheten är viktig.Dels vill man bryta ut en del i ett kommandeförslag, som ännu inte förberetts, och fatta beslutom det . Logiken är milt uttryckt litet svag. I enafallet avvisas en rad angelägna förslag, trots att detföreligger både proposition och betänkande. I detandra fallet reserverar sig Ny demokrati till förmånför ett förslag som verkligen brutits ut ur helhetenoch som bara föreligger i form av ettutredningsförslag.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottes hemställanoch avslag på reservationerna.Sedan vill jag säga några ord om . Han uttalar och visar prov på en vissbesvikelse, och det kan man förstå. Det gick ju intesocialdemokraternas väg. vet vi det inte säkert,för voteringen har ännu inte skett.När utskotten behandlar frågor förs diskussionenpå olika sätt. Att uttrycka sin besvikelse på det sättsom gjorde kan jag ha förståelseför, men jag tycker att det är litet av ''Surt, sa rävenom rönnbären'' över hans inlägg.Jag beklagar verkligen att inte ochsocialdemokraterna över huvud taget varintresserade av att ta vara på det gemensamma somtrots allt fanns i propositionen ochsocialdemokraternas motion. Men är vi där vi är.Uppenbarligen väljer socialdemokraterna attavvisa hela förslaget på det sätt som kommit tilluttryck i reservationen och i anförandena här ikammaren. Det är bara att beklaga.Fru talman! Jag yrkar än en gång bifall tillutskottets hemställan och avslag påreservationerna.Anf. 9 () replik:Fru talman! Det är roligt med ett annat tonläge frånmoderaterna än i den stora PBL-debatten imitten . Borta är alla domedagsprofetierom vad som skulle hända. förklarar sig BertilDanielsson nöjd med lagen. Det är en stor reträtt.Verkligheten har tvingat till dennareträtt.Vi spekulerar inte i situationen efter höstens val,utan vi vill utforma PBL med så stor bredd sommöjligt. Jag har sagt det vid alla tillfällen, och detstår jag fortfarande vid.Vi säger att vi kan tänka oss anta vissa delar avpropositionen. Vi säger t.ex. att idén att dela pålokalisering och kontroll kan vara bra. Det är vi inteavvisande till. Vi tycker också att det är bra attbyggherrarna får ett större ansvar, för det är mycketoklart i PBL hur det skall vara.Vad vi är bekymrade för är hur man skall göra medde av bygglovsärendena som ärsmåärenden och som inte omfattas av denhantering som föreslås i den nya lagen.Byggnadsinspektionerna kommer att till stor delförsvinna. Folk rådgör i förväg med tjänstemänoch byggnadsinspektörer om hur man skall utformabyggnader. Den uppgiften kommer att ändras så attbyggnadsnämnden kommer in i ett mycket senareskede. Det blir på något sätt en mer fiskal uppgiftsom byggnadsnämnder och byggnadsinspektörerfår.Enligt de nya byggregler som är beslutade av enborgerlig majoritet i skallfunktionskraven kontrolleras avbyggnadsnämnder. Införs bygglovsbefrielsekommer att granska kravenförst i det skede då man kallar till samråd. Mycketav förarbetet är då gjort, och man kommer i enväldigt konstig situation. Varför inte pröva detta inågra län i landet för att se hur detfungerar, innan man slutgiltigt tar ställning ifrågan? Den uppfattningen har vi fört fram.Om man skall genomföra en bygglovsbefrielse bördet förankras i en översiktsplan där medborgarnahar kunnat säga sitt. Det finns ingen möjlighet tilldet . En översiktsplan kommer att tas upp i nästabetänkande från utredaren och behandlas avriksdagen först . Vi tycker att man har börjati fel ända.Detta med ändamålsenlighet och trevnad börfinnas kvar. Det är viktigt speciellt med tanke denya byggregler som den borgerliga majoriteten iBoverkets styrelse har infört. Likadant tycker vi attkravet på materialbeständighet bör finnas kvar. Detär inte alltid samma människor som bygger husetsom förvaltar det. Därför är det ett väldigt viktigtkrav som bör finnas kvar.Anf. 10 ()replik:Fru talman! vill återuppväcka 80-talets diskussion för att provocera framställningstaganden och sådana stämningar som dårådde. Det är dess. Som jag anfördeoch som också anförs i både propositionen ochbetänkandet förändras tiderna. Vi har haft lagen entid. Huruvida jag är nöjd eller inte nöjd kan vilämna därhän. Men att vi nu med stortillfredsställelse hälsar de förändringar som är pågång tyder ändå på att lagen måste reformeras. Heltnöjd med en lag kan man ju inte vara om man påen rad punkter vill göra förändringar ochförbättringar. Det är så det skall vara.Rune ger sig in i en diskussion om olikadetaljer och delförslag. Det kan säkert ligga en deli vad säger. Men det är kanske litet sentpåtänkt att nu föra en diskussion om att kunnakomma fram till gemensamma ståndpunkter i dessafrågor. Det hade funnits undrlag och möjlighet tilldet. Det fanns ju motionskrav som på någrapunkter i stort sett sammanföll med propositionensinnehåll. Det hade som sagt varit möjligt då, mendet är något sent att nu ta upp en sådan debatt. Detkan finnas möjlighet till det i ett senare skede ochpå ett mera resonabelt sätt, om kanlämna 80-talets konfrontationer bakom sig och villdiskutera sakfrågorna.Anf. 11 () replik:Fru talman! Jag förstår mycket väl varför BertilDanielsson inte vill diskutera 80-talets debatt omPBL, så vi kan lämna det därhän.Många av de saker som förmodligen kommer attbeslutas av -- i Stockholmhar ju deklarerat hur han tänker rösta -- är jag räddför att vi kommer att få ändra i fortsättningen. Detkommer kanske två ytterligare propositioner omPBL. Det tycker jag är olyckligt. Det kommer attförvirra vid tillämpningen av lagen. De somhanterar dessa frågor ute i kommunerna ochmedborgarna kommer att få det svårt att hängamed i alla svängar om vi genomför förändringar såtätt i en omfattade lagstiftning. Vi hade väl kunnat avvakta tillsutredningen var klar.Det har väckts motioner i detta ärende omhandikappkraven. Man påpekar atthandikapppkraven är mer kortfattade i dennautformning av lagen än i den gamla lagen.Utformningen av regler och föreskrifter skallskötas av en annan myndighet än riksdagen.Riksdagens inflytande tas bort i stor utsträckning.Men det tycker vi bör finnas kvar.Anf. 12 ()replik:Fru talman! Jag tror att farhågorär betydligt överdrivna. Han spekulerar i vad someventuellt skall komma senare och att det då inteskulle stämma överens med dagens beslut. Jag troratt vi kan lämna den frågan därhän. Man kommersäkert att ta hänsyn till olika faktorer. Det är ingenfara för att frågan kommer att bli illa behandlad närdet gäller de handikappade.Jag vill använda en till att erinraom att jag höll mitt första anförande i kammarenhösten 1979. Anförandet gällde fysisk riksplaneringoch användningen av jordbruksmark.Diskussionen gällde på vilket sätt jordbruksmarkskulle skyddas från exploatering eftersom den varså värdefull för livsmedelsproduktionen.Detta speglar i ett nötskal det förändrade synsättsom jag har upplevt över tiden. har såväl samhället som riksdagenssynsätt förändrats i olika frågor. Men det finns ändåett visst intresse i att erinra om att såväl mitt förstasom mitt sista inlägg i denna kammare berör frågorom mark, planering, planfrågor och äganderätt.Jag vill passa på att tacka demeddebattörer, inte minst , som jaghar mött ett antal gånger föruppfriskande och sakliga diskussioner. Jag önskarde som är kvar i bostadsutskottet en lyckosamframtid.Anf. 13 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker att det är bra att kammarendiskuterar frågor om samhällsplanering ochbyggplanering och hur byggandet skall gå till osv.Jag tror att det har varit för få diskussioner om dettai kammaren.Det är bra att det har satts i gång ett arbete som harföranlett riksdagsledamöterna att gå i clinch medfrågorna. Det är så avgörande för hur vi skallhantera miljöfrågorna i framtiden.Jag tycker att har beskrivitinnehållet i propositionen och försvarat den så braatt jag inte behöver göra en fullständig redogörelseför den. Men jag skall gå in på vissa frågor.De grundläggande samhällsplaneringslagarna,och naturresurslagen, ärbärande och oerhört viktiga. Jag vill ocksåberömma Socialdemokraterna för att det blev ensådan lagstiftning . Det skeddemed hjälp av ett samarbete mellan ochSocialdemokraterna.Jag har sagt att plan- och bygglagensgrundläggande struktur är helt riktig. Men närlagen trädde i kraft hade inte miljöfrågorna växtfram samma det sätt som . Vid utvärderingarav visade det sig att vissa sakerinte fungerade alldeles bra. finns detkopplingar till övriga via ,vilket gör att lagstiftningen måste förändras ochmoderniseras.Jag tycker att den debatt ni har haft belyser varfördet skall läggas fram ett förslag nu som inteinnehåller hela utredningsmaterialet. Det framgickmed stor tydlighet att det brådskar att klarläggaansvarsfrågan inom byggandet. Det brådskar attverkligen lyfta fram producentansvaret.Låt oss ställa oss frågoan om vi verkligen harlyckats bli av med sjuka hus. Hur är det medradonhus? Hur är det med byggfel? Hur är det medsmå byggföretag eller de som själva beställer etthus? Vilka rättigheter har de att få ändringargjorda? Hur lätt är det att få ändringar gjorda? Attdöma av de brev som jag har fått till departementetär dessa frågor inte så enkla att hantera här iSverige -- även om man skulle kunna tro det.Därför tror jag att det är viktigt att snabbt konkretbelysa att det råder ett fullständigt producentansvarhos dem som bygger husen. Det skall skapas enlagstiftning där alla tekniska krav är samlade -- somi byggproduktlagen.Kravet på ändamålsenlighet finns kvar fast i formav ett nytt begrepp, nämligen användbarhet.Ändamålsenligheten var tidigare indelad i hurbostäderna skulle se ut kopplat till en materiellupprustning av boendemiljöerna. Menfunktionerna som sådana har inte alltid visat sigleva upp till kraven. Under nuvarande lagstiftningbyggs det fortfarande så att det inte går att kommain med en rullstol genom ytterdörren till enlägenhet i ett hyreshus. Sådana fel och brister visaratt dagens kontroll inte är hundraprocentigteffektiv. Därför tycker jag att det är lämpligt attdiskutera frågan om kontroll.Centern och Socialdemokraterna lade tillsammansfast den plan- och bygglag som gäller . Men jagser att Socialdemokraterna i den motion de harväckt egentligen ställer upp på det mesta. Jag skallinte använda mycket tid till att citera vad som ståri motionen. Men jag kan konstatera följande:''Vi delar uppfattningen att man vidbygglovsprövningen klarare bör skilja mellanlokaliseringsprövningen, -- -- --, och kontrollen avatt byggnaden uppförs enligt de byggnadstekniskakrav som gäller.Vi delar uppfattningen att kommunerna i ökadomfattning bör kunna medge lättnader itillståndsplikten -- -- --.Vi delar uppfattningen att PBL:s intentioner i frågaom byggherrens ansvar för sitt byggnadsverkbehöver förtydligas.Vi delar uppfattningen att kvalitetssäkringen ibyggprocessen behöver förstärkas.Vi anser att det bör öppnas möjligheter för ett merdiversifierat kontrollsystem, -- -- --.'' Osv.Jag upplever inte att kritiken är så våldsam somRune vill få den att framstå. Denkraftigaste kritiken är att förslaget har lagts fram och att vi inte har inväntat huvudbetänkandet iöversynen av för att då läggafram en jättelik proposition.Jag tycker att det är intressant att titta påkopplingarna mellan de två propositionerna ochvad som kommer sedan. Vad finns det förkopplingar som skall föranleda oss att dröja medförslaget? Egentligen finns det inte särskilt starkakopplingar. Möjligen går det att urskilja någotsamband. Det är t.ex. förslaget om att kommunengenom beslut i detaljplan skall kunna besluta ombefrielse från kravet på bygglov. Det hängerindirekt samman med förslagen i det andradelbetänkandet. Det gäller självadetaljplaneregleringen, planprocessen ochmedborgarinflytandet. Men kopplingen är svag,och ibland är den obefintlig. Medborgarinflytandetär löst i förevarande fall. Vi skall förändra ochförbättra medborgarinflytandet. Det gör ingentingom det kommer i ett senare skede. Det förslag somligger försämrar inte möjligheterna att senarelägga fram bra förslag på dessa områden.Det finns kommuner som ägnar sig åt ett slagsbygglovsbefrielse och som tycker att det fungerarväldigt bra. Det finns t.o.m. socialdemokratiskakommuner som tycker att vi inte har gått tillräckligtlångt när det gäller möjligheterna tillbygglovsbefrielse. Men jag kan hålla med om måste ha någon liten kontroll även i dettaavseende. Man måste i grunden ställa stora krav förtillåtande av bygglovsbefrielse också inomdetaljplan. Man kan inte åsidosätta möjligheternaför grannar att ha åsikter om vad som tillåts, omderas tillvaro påverkas.Förslagen i det andra delbetänkandet omtillgänglighet för handikappade t.ex. har ettindirekt samband med de tekniska kraven påbyggnaderna och även kontrollkraven påbyggherren. Men i propositionen föreslås ju ingaförändringar på området i förhållande till vad somgäller , utan förändringarna kommer jusenare. Därför är det utifrån dessa två punkter svårtatt se varför vi skulle ha skjutit upp framläggandetav propositionen.Som sagt tror jag att det brådskar att fåansvarsfrågan fastslagen, eftersom en delbyggföretag nu börjar jobba med byggmaterial ochmärkning. Vi har också börjat diskuteramiljömärkning av hus. Vi har ju en omfattandemiljöutveckling i samhället som gör att vinaturligtvis måste ha producentansvar på allaområden.Jag skall sedan övergå till att tala om kontrollen,som naturligtvis blir annorlunda än . ärdet kommunerna, ,bygglovsgranskare osv. som utövar kontrollen.Med nuvarande förslag blir andra involverade ikontrollen.De som kritiserar förslaget säger att kontrollenkommer . Men det är faktiskt fråga om enmissuppfattning om vad förslaget står för, för densom satt sig in i frågan vet att det går att ingripa imycket tidigare skeden även med dennalagstiftning.I dag går det normalt till så, att husets projekteringgranskas vid bygglovsprövningen varefterutförandet diskuteras vid ett samråd efter det attlån har beviljats.Det nya systemet innebär att projekteringen skalldiskuteras vid ett tekniskt samråd tillsammans medbyggherrarna. Det innebär att projekteringen kanförläggas redan före bygglovet. Därigenom blir deten tidigare kontrollstation än vad vi har i dag.I dag kontrolleras utförandet av en ansvarigarbetsledare. I det nya systemet skall det finnas enkvalitetsansvarig som måste vara med redan påprojekteringsstadiet. I det nya systemet krävs att manredan under projekteringen tänker på hurkontrollplanen skall se ut och vad man skallkontrollera, vilket är av yttersta vikt för attbyggnaden skall uppfylla de krav som ställs ilagstiftningen.Också projekteringen i sig omfattas avkontrollplanen. riskerar den som gör enfelprojektering att inte få byggnadslov, utanprojekteringen måste göras om. I det nya systemetriskerar den som gör en felprojektering inte bara attfå göra om projekteringen, utan man riskerarockså, om man byggt huset utifrån felaktigagrunder, att tvingas bygga om huset innan man fåranvända det.Jag är övertygad om att här kommer ekonomiskaintressenter in. Försäkringsföretagen kommer attengagera sig i kontrollen på ett helt annat sätt,vilket sker på andra områden i samhället som intehar med byggande av hus att göra.I har låneinstituten egna kontrollsystem.Det innebär att man inte får vettiga lån på husetförrän man har visat att huset är byggt på ett riktigtsätt. Jag har fått brev om att det inte riktigt fungerarpå det sättet i Sverige.Jag tror att man med denna nyordning kommer attbörja tänka efter vad man egentligen skallkontrollera i stället för att detaljkontrolleravarenda sak när det gäller byggandet. Jag ärövertygad om att man, när ett samarbete etablerasmellan kommunerna och de stora byggherrarna, nukommer att få en helt annan möjlighet att verkligensätta sig ner och diskutera hur kontrollen exaktskall gå till.Jag har förståelse för att man frågar sig hur manskall klara av att ge de små byggarna den servicesom man egentligen inte får ge. Men kommunenhar ju även i fortsättningen rätt att alldeles självbestämma hur man vill organisera, vilka kontakterman vill ha utåt med medborgarna och med demsom vill göra olika saker på detta område isamhället. Så det går precis lika bra som tidigare attvara beredvillig när det gäller att ge service, råd ochinformation på detta område. Det är faktiskt upptill kommunen själv att bestämma. Situationen ärkanske inte lika i alla kommuner heller. Vissakommuner är väldigt serviceinriktade, medanandra inte är det. Vissa kanske tar mycket betalt förtjänsterna medan andra inte gör det. Därför tyckerjag inte att denna fråga är relevant att diskutera idetta sammanhang.