prot · GH09101 · 1994-05-03 00:00:00 — Är det inteså, att det har skett en ökning av brotten motoffentlighetsprincipen?Därtill kommer att det är allt fler kommunalabolag, stiftelser och entreprenörer som sköter denkommunala verksamheten. Därmed minskarmöjligheten till offentlig insyn i kommunalverksamhet. Det tycker jag är mycket oroande, ochdetta måste tas på allvar.I svaret hänvisar ministern till att regeringen hartagit ett initiativ beträffande de kommunalabolagen. Det är riktigt. Det var en fråga som vi togställning till i . Jag tycker att man hadekunnat gå ännu längre. Det är inte bara fråga ominformationsinsatser, utan också om lagstiftning.Jag skulle gärna vilja att civilministernkommenterade det som står i . Ärdet inte så, att urholkningen avoffentlighetsprincipen är en allvarlig trend isamhället och att yttrandefriheten faktiskt ärhotad?Anf. 75 Civilminister ():Fru talman! För sedan hade jag kontakt medJO, eftersom det hade förekommit en del uppgifterframför allt i medier om att yttrandefriheten skullevara hotad. Enligt de uppgifter som jag då fick vardet ingenting som tydde på detta.Sedan har jag sett siffrorna i ochnu har jag också fått preciserade siffror från . Det visar sig att --1993, alltsåunder , gjordes det när det gällermeddelarfrihet 13 anmälningar, och det blev enprickning i sju fall. Fördelningen mellan åren är att1989 var det två fall, två fall , ett fallunder 1991, ett fall och ett fall 1993.När det gäller yttrandefriheten gjordes det 20anmälningar, och det blev en prickning i 14 fall.Fördelningen är sådan att 1989 var det tre fall, 1990var det tre fall, 1991 var det två fall, 1991 var dettvå fall och det var två fall 1993. Den slutsats somJO drar är att beträffande yttrandefrihet ochmeddelarfrihet kan man inte märka någonuppgång. Sedan kan det ju naturligtvis förekommafall som inte JO-anmäls, men dessa är svåra attbelägga.När det däremot gäller offentlighetsprincipen finnsdet tydliga belägg för att den skulle ha kränktsoftare . Där har man inte den typenav statistik som jag nu redovisade. Det är därförsvårt att få fram uppgifter. Men det verkar vara entydlig uppgång. Det är klart att det är svårt att vetavad denna kan bero på, men det får jag återkommatill.Anf. 76 ():Fru talman! Det är viktigt att ta dessa siffror påallvar. Om man ser att offentlighetsprincipentenderar att urholkas måste man göra någonting åtdetta. Jag noterade med tillfredsställelse attministern sade att dessa siffror skall ses över. Detfinns all anledning att göra detta.Sedan har det också framkommit av uppgifter imedier att det har blivit svårare för personer som äranställda i kommunerna att gå ut och yttra sig överhuvud taget. Man talar om kommunala munkavlar,och det är mycket allvarligt i sig. Det är ju ingentingsom kommer fram via JO. Det är snarare så, atttjänstemän lägger band på sig, eftersom de vet attde kanske riskerar sina jobb om de säger någonting,och det är också ett allvarligt problem. Det vore braom man undersökte hur den verkliga statistiken serut och vad man kan göra åt problemet.Anf. 77 Civilminister ():Fru talman! Jag håller verkligen med om att dettaär ett allvarligt problem, inte minst debatten om attdet skulle förekomma att man sätter munkavle påtjänstemännen.Jag hoppas verkligen att man går hela vägen ochJO-anmäler och inte låter sig tystas. Det är så vi fårreda på vad som händer. Om det verkligen begåsövergrepp eller om det handlar om omdömeslöshetfrån framför allt politiska företrädare, måste mananmäla detta.Jag håller med om att man skall ta detta på allvar.Jag tror också att debatten i sig är viktig. I och medatt debatten förs blir det en påtryckning.Nu skall vi alltså ordentligt utreda utvecklingen närdet gäller offentlighetsprincipen och försöka få ettsvar på varför det har skett kränkningar. Det kanvara så att det finns tjänstemän som inte riktigt kandet här. Det har skett en hel del förändringar ikommunerna, och man vet kanske inte riktigt vadsom gäller.Anf. 78 ():Fru talman! Det låter bra att man skall ta sig andessa problem. Jag tycker att man helt enkelt skullegöra en utredning om kommunaloffentlighetsprincip. Det har jag motionerat om.Det kommer att behandlas i samband med förslagetom lokaldemokrati. Jag tycker att man i denutredning som gjordes inte tillräckligt betonade deproblem som uppstår när den kommunalaverksamheten förändras i och med att en delverksamheter överförs i bolag, stiftelser,entreprenad osv.Jag tycker att det vore värdefullt om man, när mannu tar sig an frågan ordentligt, inte bara såg på närnågon har blivit fälld eller anmäld för JO utan ocksåpå vad det innebär att verksamheter förs in i andraformer. Det kan inte vara så att lokalabeslutsfattare skall ta ställning till i vilkenutsträckning offentlighetsprincipen skall gälla. Denmåste gälla generellt, och den måste vi värna.Anf. 79 Civilminister ():Fru talman! Lagstiftningen är oerhört tydlig på dethär området. Vi har en myckat klar lagstiftning närdet gäller offentlighetsprincipen. Därför tror jag attdet mer handlar om att alla som har att hantera dehär frågorna måste få kunskap om vad som gäller.Man kanske inte alltid har det. När det gäller attlämna ut handlingar t.ex. har det rått en delosäkerhet om huruvida det också gällerfaxmeddelanden, meddelanden som sänts viaelektronisk post osv. Det behöver vi reda ut ochinformera om, men vi följer också självklartutvecklingen för att se om det skullebehöva göras någon större förändring.Vi kommer också att sätta i gång ett arbete för attutvärdera och följa upp kommunernas arbete på etttydligare sätt, så att vi kan informera riksdagenårligen om vad som händer. Där ingår denna frågasom en viktig del.Anf. 80 ():Fru talman! Jag vill till slut åter ta upp frågan omdet förändrade sättet att bedriva kommunalverksamhet. Jag tycker att man i utredningen omlokaldemokrati inte tillräckligt såg påoffentlighetsprincipen. Man kom fram till att denfår bestämmas på lokal nivå. Jag tycker inte attoffentlighetsprincipen är någonting som man fårtolka och komma överens om på lokal nivå. Detkan bli så att det inverkar på vilken offentlighet somgäller myndigheters handlingar inom kommunalverksamhet vilken majoritet det blir efter valet.Jag vädjar än en gång att ni, när ni pådepartementet skall se över dessa frågor, ocksåfunderar över om man helt enkelt inte bordetillsätta en utredning så att vi garanterat får enoffentlighetsprincip som också gäller förkommuner och landsting.Anf. 81 Civilminister ():Fru talman! Jag måste säga att jag inte riktigtförstår vad menar när hon sägeratt det skulle ha framgått av det förslag som jag lagtfram att offentlighetsprincipen skulle få gälla frånkommun till kommun, att man skulle kunna haolika regler. Det kan jag inte alls hålla med om.Som jag sagt tidigare är det otroligt klart uttryckt ilagstiftningen vad som gäller i fråga omoffentlighetsprincipen. Det råder faktiskt ingentvekan, det står tydligt i lagen.Vi var inne på handlingarnas offentlighet ikommunala bolag. Vi gick i vårt förslag längre änLokaldemokratikommittén. Den hade föreslagit vid ägande skulle ha skyldighet atttillämpa offentlighetsprincipen. Vi gick ända nertill ägande. Där har vi alltså gått längre än vadsom föreslogs av kommittén. Min inriktning harhela tiden varit att försöka utveckla insyn ochoffentlighet.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1993/94:482 omlicensavgiften för jaktradioAnf. 82 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagär beredd att vidta nödvändiga initiativ så attlicensavgifter för jaktradio slopas.Riksdagen har lagt fast att kostnaderna för Post-och verksamhet skall täckas medavgifter som uppbärs för statens räkning, medundantag för vissa samhällsåtaganden. Detekonomiska målet för styrelsen är fullkostnadstäckning. Varje avgiftsområde skall bärasina egna kostnader utan korssubventionering.Jaktradion är tills vidare tillståndspliktig, ochavgiften för sådan radio har ökat från persändare och år till per sändare och år. Dettablir följden av att varje avgiftsområde numera skallbära sina egna kostnader.Post- och har avskaffattillståndskravet för över 100 000privatradioanvändare. Myndigheten har dock valtatt behålla tillståndsplikt för jaktradio eftersomstora grupper av jaktradioanvändare önskatbegränsa tillströmningen tilljaktradiofrekvenserna.Jag har emellertid erfarit att Post- och telestyrelsenär beredd att ompröva tillståndsplikt ommajoriteten jaktradioinnehvare inte prioriterar denbättre framkomlighet på bandet somtillståndsplikten innebär.Anf. 83 (-):Fru talman! Jag ber att få tackakommunikationsministern för svaret. Eftersomkommunikationsministern är en sann vän avavreglering väntade jag mig självfallet ett positivtsvar. Den företagna avgiftshöjningen är närmast attjämföra med ocker som det saknas motiv för.Jag vill kommentera svaret något. Det som kallasjaktradio är egentligen privatradio. Tre olika bandhar varit upplåtna för kommunikation -- apparaterpå 27 MHz-band, 31 MHz-band och 155 MHz-band.Vid årsskiftet fanns det 6 400 licenser för 155 MHz-band. Det är den gamla jordbruks- ochskogsbrukskanalen som uppläts . Detfinns 22 000 licenser för apparater på 31 MHz-bandoch hela 96 500 tillstånd för 27 MHz-band. Det ärlicenser för 27 MHz-band som har slopats. Jagminns inte hur många kanaler som är upplåtna åtjaktändamål när det gäller frekvensen . Närdet gäller är det sex kanaler. Jägarna fårvälja mellan dessa sex kanaler. Man blir intetilldelad av . Då det gällerfrekvensen finns det endast två kanaler.Jag begriper inte hur man kan säga atttillströmningen till dessa frekvenser skall begränsasoch att man har velat prioritera en bättreframkomlighet. Det blir ingen bättreframkomlighet. Jaktlagen får sinsemellan kommaöverens om vilka kanaler man skall sända på ochvid vilka tider för att undvika kollision i luften.Resonemanget håller alltså inte.Jag noterar självfallet att man är beredd attompröva tillståndsplikten. Jag tar det helt enkeltsom ett löfte.Anf. 84 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag noterar i fråga atthan säger att tillståndet kostade perår och gällde för flera apparater. Det han då taladeom var privatradio. Privatradio kostade förra året68 kr, och man kunde ha hur många apparater somhelst på en licens. Där har det inte genomförts ensådan prishöjning att man kan tala om -- som JohnAndersson -- ocker som saknar motiv. Där harnämligen helt och hålletslopat kostnaden. Om jaktlagförra året använde sig av jaktradio fick de betalainte utan i runda tal gånger 25, alltså ca2 . Begreppsförvirring finns uppenbarligen ifrågan.Vad som har hänt är att det krävs ett tillstånd perapparat. Precis som jag säger i mitt svar säger att om fler och flerjaktradioinnnehavare inte prioriterar en så striktkontroll som tillståndsplikten innebär, är manberedd att slopa den. Därmed skulle kostnadenockså för banden totalt försvinna.Anf. 85 (-):Fru talman! Det är alltid svårt att i en kort frågaredovisa hela sanningen.Jag utgick från att tillstånden avseende apparaternaför kostade , och det finns96 500 sådana apparater. Man fick dessutom haflera apparater på samma tillstånd. Jag hade etttillstånd för hela jaktlaget avseende dennafrekvens.Vi gick tidigare över till apparater för 31 MHzeftersom det är bättre framkomlighet med dessa.Men att söka tillstånd är ju bara en formell sak.Man får sig då sex kanaler tilldelat, som man fårhålla sig inom -- jag minns inte hur många kanalerdet var för 27 MHz.För ett jaktlag om 25 man blir den årliga kostnaden5 , detta för att användakommunikationsradion endast ellernågon vecka, som det kan handla om. Det är välhelt orimligt. Det sker nämligen ingen som heltfördelning av kanalerna. Det handlar alltså inte omnågot jobb för att fördelakanaler. Att man får ett tillstånd för innehav av ensådan apparat är bara en formell sak.Anf. 86 Kommunikationsminister ():Fru talman! Låt oss konstatera att hade en kostnad av för 25apparater. Den kostnaden är , om manhåller sig kvar på 27 MHz-bandet. Om mandäremot vill ha den bättre framkomligheten, sombl.a. kommer av att det kostar betydligt mer att haen utrustning på just den frekvensen, kommerkostnaden att öka.Nu är det alltså jaktradioägarkollektivet som fåravgöra om man skall ha en radio med tillståndspliktoch därmed denna höga kostnad, eller om man villha en radio utan tillståndsplikt och därmed kanskefå en något sämre framkomlighet under de kortaveckor som man utnyttjar den.Anf. 87 (-):Fru talman! Jag har svårt att förstå varför det skallbehöva kosta per apparat och år,om jägarna använder 31 MHz-bandet i stället för27 MHz-bandet. Det finns ingen kostnad i någotfall. Det är ju bara en vanlig litenkommunikationsapparat som hörs . Det är räckvidden för en sådan apparat.Vari ligger kostnaden för viden användning av 31- MHz-bandet?Anf. 88 Kommunikationsminister ():Fru talman! Administrationen av tillståndspliktenför jaktradiolicenser drar denna kostnad. Det ärbara att konstatera. är välkommenatt ta kontakt med ; dessredovisning är fullständigt offentlig. kan då se hur kostnaderna fördelar sig.Detta drar en självkostnad.Den kostnaden försvinner emellertid om man intevill ha apparat med tillståndsplikt. Men då riskerarman att fler väljer den kanal som följermed en sådan apparat, och därav följer en sämreframkomlighet. Det valet ställs nu Sverigesjägarkollektiv inför.Anf. 89 (-):Fru talman! Om man slopar tillståndskravet förapparater för försvinner ocksåkostnaden. Vi kan hoppas att så sker.Mig veterligen är det ingen jägare, ellerjägarorganisation som har krävt dennatillståndsplikt. Ute i skogen tvingas ju ändå jägarnaatt försöka samordna, så att man inte kolliderarmed varandra. Om räckvidden inte övergår en mili sändning kan det inte handla om några störreproblem. I varje fall finns det inga som helstuppgifter för som motiveraratt man tar betalt för licens för dessakommunikationsapparater.Anf. 90 Kommunikationsminister ():Fru talman! Om de uppgifter som stämmer, talar mycket för atttillståndsplikten kommer att avvecklas.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1993/94:486 omundanröjande av hälsorisker frånstarkströmsledningarAnf. 91 Näringsminister ():Fru talman! har frågat omregeringen är beredd att verka för lösningar somundanröjer hälsorisker för de boende på grund avstarkströmsledningar.Bakgrunden till frågan är att det genom stadsdelenBergshamra i kommun går en 220 kV-ledningsom ägs av . De ledningarsom bl.a. korsar är viktiga förStockholms och hela regionens elförsörjning.Solna stad förvärvade mark iBergshamra av staten. De nu diskuteradeledningarna i var då redan byggda.Kommunen har därefter, med den praxis somgällde då, exploaterat marken. Det finns ett antalbostadshus uppförda i nära anslutning tillledningarna. Kommunen ställer krav på enannan sträckning och förläggning av ledningarna.Stockholm Energi AB ansökte om tillståndatt överta kommuns koncession på debefintliga ledningssträckorna. När sådankoncession lämnades redovisade regeringen attfrågor om markanvändningen borde behandlas ifortsatta överläggningar mellan kommunerna ochStockholm . Regeringen uppdrog åtdåvarande att, i samråd medberörda kommuner och , attöverväga det fortsatta behovet av ledningarna ochatt undersöka möjligheterna till förändringar avledningarna som ändrade sträckningar ochförläggning i marken i täta bebyggelseområden.Energiverkets redovisning skulle finnas som ettunderlag vid en förnyad prövning av koncessionenför ledningarna år 2000.Enligt vad jag har erfarit förs för närvarandeöverläggningar mellan , somkoncessionsinnehavare av ledningen, och Solnakommun, som markägare. Ett flertal alternativ tillsträckning och förläggning av ledningarna hardiskuterats. Överläggningarna har ännu interesulterat i någon lösning av frågan.I , som är en grannkommuntill , har dock en sträcka av den aktuellaledningen genom stadsdelen flyttats.Kostnaden för flyttningen betalades avSundbybergs kommun.Frågorna om en förändrad ledningssträckningunder löpande koncessionstid är en fråga förledningsinnehavaren och berörda markägare.Stockholm Energi AB har koncession fram till år2000. Förändringar av ledningssträckningen, dvs.förändring av gällande koncessionsvillkor tordeförutsätta överenskommelse mellanledningsinnehavaren och övriga intressenter.Sådana överläggningar förs som ovan nämnts förnärvarande. Några särskilda åtgärder frånregeringen är inte aktuella.Jag vill i sammanhanget nämna att regeringen den1 gav utredningen, N 1992:04 för översynav lagstiftningen på elområdet m.m.,tilläggsdirektiv att analysera behovet avkompletterande regler beträffande relationernamellan ledningshavaren och andra intressentersamt i förekommande fall lämna förslag till sådanaregler.Anf. 92 HANS ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för det utförligasvaret på min fråga. Detta är något som oroarbefolkningen i mycket hög grad i hela ochäven i kringliggande områden. Det är storuppslutning på de möten där det är fråga om att geinformation och där det rör sig omoppinionsbildning i denna fråga.Även inom har man förståttatt detta är ett allvarligt problem. Man har ocksåkommit med förslag till lösningar som ännu intetillgodoser de krav som är ställda. Det har docktalats om att man skall finna mindre farligalösningar. Men det vill man inte godta från Solnakommuns sida.Statsrådet nämner i sitt svar att man skulleundersöka möjligheterna till förändringar avledningarna. En sådan undersökning är nugenomförd av . Den visar att det ärtekniskt möjligt att gräva ned ledningen i sjökabeloch tunnel, utan att det behöver bli en storekonomisk belastning. På den punkten är det alltsåklart. Överläggningarna har ännu inte lett tillresultat.Jag uppfattar ändå statsrådets svar på det sättet attdet är av avgörande betydelse när det gäller fortsattkoncession att man har fått en miljövänlig lösning.På det viset kan detta svar utgöra en signal. Mendet gäller att inte bara ge denna signal. Det rör sigju trots allt om ganska hårda förhandlingar i dennafråga. Därför behövs det från statsmakternas sidaalla tänkbara påtryckningar för en god lösning.Anf. 93 Näringsminister ():Fru talman! Jag kan försäkra vi tar frågan på stort allvar -- däravtilläggsdirektiven till utredningen. Det finnskostnadsberäkningar på det förslag som HansGöran redovisade om ändradledningsdragning. Det är fråga om utomordentligtstora belopp. Det rör sig om ungefär 700 miljonerkronor. Jag kan väl förstå att såväl kommunsom tycker att det är mycket.Jag har även inhämtat uppgifter om det arbete sompågår. sker det experiment mednya typer av ledningsstolpar. De skall kunna draned magnetfälten till en tiondel av den storlek dehar . Lösningen bygger på att överföringen delasupp i fem olika faser med en speciell konfigurationsom därmed tar ut varandra.Vi följer självfallet de fortsatta förhandlingarnamed stort intresse, men även den fortsattautvecklingen. Det är inte bara i ochSolna som problemen finns.Anf. 94 HANS ():Fru talman! Den tekniska lösning som Vattenfallhar presenterat ger vid handen att det rör sig omvida lägre kostnader än vad statsrådet nämnde.Den lösning som har presenterat är enlösning som innevånarna i , liksom Solnakommun, kan godta.Jag vill i det här sammanhanget nämna att det råderfullständig partipolitisk enighet i om att denlösning som har lagt fram är den endaegentliga goda lösningen. Det är verkligenangeläget att regeringen på ett så aktivt sätt sommöjligt verkar för att ytterligare markera vikten avatt det för att få fortsatt koncession är nödvändigtatt vidta de miljövänliga åtgärder jag efterlyser.Anf. 95 Näringsminister ():Fru talman! Jag vågar säga att vi redan harmarkerat vikten genom det sätt departementet haragerat. Vi följer ärendet mycket nära, och vi följerarbetet på att utveckla alternativa lösningarrespektive undersökningarna av effekterna av dentypen av magnetfält. Jag skulle bli glad om HansGöran har rätt i att detta arbete kan görastill betydligt lägre kostnader. De uppgifter jag harfått tyder på högre kostnader.Anf. 96 HANS ():Fru talman! Jag har redan sagt att jag uppfattarsvaret som delvis positivt. Men det är klart att visom bor i är angelägna om att det skall bliännu mera aktiva åtgärder. Jag vill i det härsammanhanget nämna att en avreglering sker inomelenergiområdet. Det gäller just i denna situationatt vara aktivt verksam, därför att det finns företagsom spekulerar och kan göra oskäliga vinster. Dettabör beaktas.Vidare var det lagstiftningsfrågan. Kan statsrådettänka sig att det blir en förändrad lagstiftningoch/eller ett ekonomiskt stöd för att nå miljövänligalösningar?Anf. 97 Näringsminister ():Fru talman! Elavregleringen innebär ingenavreglering av monopolförhållandet i fråga omlinjekoncessioner, utan det är fråga om enomreglering med mycket klar och entydigmonopolkontroll där det inte skall bli möjligt att taut oskäliga vinster. Däremot blir det möjligt attmotivera företagen att minska sina kostnader medhjälp av en så rationell drift som möjligt. Det är vadhela elmarknadsavregleringen när det gällerlinjekoncessioner syftar till, dvs. i sak är det ingenriktig förändring.Vidare var det förhållandet mellan och kommun. Vi anser att det iförsta hand är en ekonomisk fråga mellan de tvåparterna, dvs. mellan koncessionsinnehavaren somskall ta kostnaderna för linjedragningen ochlinjedriften och kommun som använder ochäger marken. Vi vill att parterna på sedvanligt sättskall finna en lösning.Anf. 98 HANS ():Fru talman! Jag hoppas att statsrådet har rätt attden avreglering som kan komma i fråga inte ledertill de konsekvenser som jag antydde. Jag vill i detsammanhanget nämna att jag hade ett samtalmed det moderata kommunalrådet . Han framförde att han var orolig på justden punkten. Jag tycker att det är viktigt att på allasätt motverka de farhågor som kan finnas på denpunkten.Fru talman! Jag hoppas att svaret som statsrådethar gett plus det ytterligare agerandet jag efterlyserskall leda till att det kan bli en hygglig uppgörelsemellan och kommun.Hjälpen och stödet behövs från statsmakternassida.Anf. 99 Näringsminister ():Fru talman! Jag förutsätter och hoppas att det bliren uppgörelse. Jag tycker att det bästa är närparterna själva kan komma överens. Det bordevara möjligt även i detta fall.Vidare var det frågan om oskäliga vinster ochelavreglering. Det lagförslag som behandlas avriksdagen är mycket entydigt, dvs. det är fråga ommonopolreglering och ingen högre avkastning änvad som gäller. Däremot skall det finnas en starkmotivation för distributionsföretagen att vara sårationella som möjligt i driften av olika typer avelöverföring.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1993/94:491 om rektorsansvarAnf. 100 (m):Fru talman! har frågat mig vilka åtgärderjag är beredd att vidta i syfte att klargöra rektorersansvar.Frågan är ställd mot bakgrund av att JO funnitanledning att uppmärksamma lärare ochskolledning vid gymnasieskolor på frågan omeleverna är myndiga eller ännu står under annansvårdnad. Detta uttalande har gjorts med anledningav att en elev, som blivit myndig, JO-anmältsin rektor för ett telefonsamtal till föräldern.Telefonsamtalet föranleddes av att flera elever isamband med mösspåtagningen vid engymnasieskola var kraftigt berusade.Låt mig först säga att jag varken kan eller börkommentera det enskilda fallet. Jag kan dockkonstatera att JO inte riktat någon kritik motrektorn.Jag vill också framhålla det ansvar som skolan harför att till eleverna överföra värden, förmedlakunskaper och förbereda dem för att arbeta ochverka i samhället. Detta ansvar har skolanoberoende av om eleverna är myndiga eller ej.Skolans personal har en svår och oerhört viktig rollnär det gäller att förmedla attityder och värderingartill eleverna och att medverka i utvecklingen aveleverna till ansvarsfulla medborgare. Detta har änmer än tidigare understrukits i de nya läroplanerna.I den nya läroplanen för de frivilliga skolformerna,som gäller fr.o.m. nästa läsår, har rektor dessutomett särskilt ansvar för att föräldrar till elever igymnasieskolan får insyn i elevernas skolgång.Vi står inför årets skolavslutningar.