prot · GH09100 · 1994-05-02 00:00:00 — har alltså att tahänsyn även till konstitution om en sådanhär fråga kommer upp.Vad händer då vid en konflikt mellan EG-rätt ochsvensk grundlag? Om EG skulle besluta om ettdirektiv som inte är förenligt med svensk grundlag,kan det inte genomföras här i utan attgrundlagen först ändras. Direktiven förutsätter junationell lagstiftning, och kan inte stiftavanlig lag i strid med grundlag. Om en EG-regelfrån svenska utgångspunkter framstår somkonstitutionellt oacceptabel, menar jag att vi inteskall se det som en konflikt mellan EG-rätt ochnationell rätt. Vad frågan i stället kommer att gällaär om EG-organet haft rätt att fatta ett sådantbeslut. Ligger detta inom ramen för denbeslutanderätt som har överlåtits? Om svaret påden frågan blir nej, gäller inte beslutet i Sverige.Jag påpekar i interpellationssvaret att EG inte harnågon annan beslutanderätt än den sommedlemsländerna har överlåtit till gemenskapensinstitutioner. Vad som är viktigt är att de själva intehar ensamrätt att bestämma sin egen kompetens.När det gäller att fastställa gränserna förkompetensområde har de nationella organensamma uppgift. Det var just den frågan sombehandlades av den tyska författningsdomstolen,när den i sin prövning av Maastrichtfördragetuttalade att den avser att pröva giltigheten av EG-beslut. Inom det överlåtna området har ensam giltighet i rättsakterna, men närdet gäller gränserna har alltså nationella organsamma uppgift.Det är alldeles riktigt att EG-rätt har företrädeframför nationell rätt, men det är alltså inte såenkelt som att EG tar över i alla lägen.Anf. 17 ():Herr talman! Vi rör oss kanske stegvis framåt pådet här området. Det är alltså klart att denövervägande delen av textmassan i grundlagen,som gäller att vi har kung, hur vi förrättar allmännaval m.m., handlar om sådant som man inte iförstone kan förvänta sig att EG kommer att läggasig i -- även om det inom EU finns republikaner somtycker att vi inte skall prata så högt om demokratinnär statschefen har arvsrätt. Men jag kan hålla medom att hela detta block kommer att ligga utanför.Det vi diskuterar är de delar där det kan blikonflikter. har ägnat lång tidåt att bearbeta det här och säger bl.a.:''När det gäller tryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen med sina detaljrikaregler är konfliktriskerna enligt utskottetsuppfattning större. Problemet sammanhänger medatt svensk offentlighets- ochyttrandefrihetslagstiftning inte bara åtnjutergrundlagsskydd utan också i materiellt hänseendeär väsentligt mer långtgående än i andra europeiskaländer. ''Utskottet har också slagit fast att vi inte skall skrivain några principiella begränsningar -- precis somregeringen har sagt i propositionen -- omöverlåtande av beslutsmakt, utan det ger sig hur detblir . Utskottet konstaterar att det ärsvårt att avgöra hur stor den här överlåtelsen blir.Det slås fast i domarna, som jag tidigare sade, inom EG betraktar EG-rätten som en ny rätt.Det är inte bara fråga om en konvention i vanligmening, som ville ge sken av, dvs. attden skulle vara likställd med barnkonventioneneller om mänskligarättigheter. Man betraktar EG-rätten som en nyrätt, där också står över denationella högsta domstolarna.Inte ens på det här området, nämligen det somberörs i kap. 2 om de mänskliga fri- ochrättigheterna, offentlighetsprincipen,tryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen -- som vi så dyrt ochheligt har slagit fast -- kan vi vara spiksäkra, enligtutskottets betänkande.I den information från somdistribueras till och används av skolor, bibliotekoch allmänhet säger man:''Det är som avgör om EGsrättsakter överensstämmer med EGs fördrag ellerom de ska förklaras ogiltiga. ''I denna information framstår det som om har den här exklusiva rätten. Det är junågot annat än framtoningen i statsrådets svar.Anf. 18 ():Herr talman! Jag utgår från att det är tillåtet attdebattera även med andra interpellanter, ochdärför skulle jag vilja ställa några frågor till PärGranstedt. Jag förstår att statsrådet kanske tyckeratt det är för många att debattera med.Pär sade att det inte är någotmärkvärdigt med det här avtalet och att vi måstefölja alla internationella avtal. Men det är väl ändåen viss skillnad på detta avtal och andrainternationella avtal. Vi skall ju gå med iEuropaunionen, och även om det inte är så lätt attsäga vad ordet union i det här fallet kommer attbetyda, är det ändå någonting unikt, som vi inte harvarit med om . Den här unionen har ju egnagrundlagar, och den har också makt att sätta bakomorden. Det kommer att finnas en gemensam bank,och man skall föra en gemensam ekonomiskpolitik. Det finns en domstol som kommer attkunna döma över politiska beslut.Pär sade att ministerrådet inte kan fattabetslut som strider mot den svenska grundlagen.Menar han då att ministerrådet också skall följabeslut som står i den svenska grundlagen?Hur är det med den svenskaoffentlighetsprincipen? I betänkande KU21, somjag citerade förut, står det på s. 17 att det finns ettproblem, eftersom vårt grundlagsskydd också imateriellt hänseende är mer långtgående än andraländers.Skall andra länder då följa den svenskagrundlagen? Har vi i så fall undersökt vad som ståri alla de andra ländernas grundlagar? Eller skall vi,om alla ländernas grundlagar ingår i en gemensamsamling av grundlagar, omfattas av andra ländersgrundlagar?Detta var en intressant upplysning. Jag undrarverkligen om det är så.När jag fick denna tanke ur huvudet funderade jagpå . I finns väl prisstabiliteteninskriven i grundlagen? är ju väldigtdominerande inom EU. Jag förstår att vi kommeratt föra den ekonomiska politik som mereller mindre dikterar.Jag skall nu vända mig till statsrådet. Hon sade attEU bara har beslutanderätt över det som överlåtsåt EU, men EU har ju sin egen grundlag.Ekonomin är det viktigaste, även enligt statsrådet.I står det vad ministerrådetkan och skall göra med medlemsstater som har förstora underskott. Man skall övervaka attstatsskulden inte blir för stor. Man skall gerekommendationer om vad som skall göras. Mantalar om vad som behöver göras, och om det integörs kan medlemsstaterna bestraffas på olika sätt.Man kan t.o.m. utdöma böter. Gäller dengrundlagen?Anf. 19 ():Herr talman! Jag vill rikta mig till statsrådet.Bekymret är att vi genom den grundlagsändringsom nu är vilande kommer att lämna öppet förmånga andra grundlagsändringar utan att vi uttalaratt de faktiskt sker . Det handlar bl.a. omregeringsformen 9 kap. 12 och 13 §§ om vårriksbank.I och med att vi lämnar över beslutanderätten tillEU -- om blir medlem i EU -- har vi utannågra juridiskt gällande undantag skrivit under attvi skall gå med i den ekonomiska monetäraunionen. Där skall vi arbeta efterMaastrichtavtalet. Där står det klart och tydligt attvi redan från början när vi blir medlemmar skallavskaffa vår nuvarande riksbank.Vi fattar alltså ett beslut om en grundlagsändring,och därmed fattar vi implicit en massa andra beslutsom aldrig någonsin har diskuterats.Jag vill gärna att statsrådet kommenterar detta.Jag blev förvånad när statsrådet sade att riksdageninte får stifta en lag som strider mot svenskgrundlag. Men ministerrådets förordningar blirdirekt gällande lag i utan någon omväg överriksdagen. har tydligen möjlighet attgå förbi vår grundlag utan besvär.Jag skulle vilja citera ur min interpellation. I endebatt efter presentationen av det svenska avtaletsade vår statsminister: ''Den yttersta garantin försvensk grundlag ligger i riksdag och igrundlagen själv. Det är en mycket viktig princip.Vi skall aldrig lita på någon annan än oss själva närdet gäller våra grundlagar. Vi skall aldrig göra vårasvenska grundlagar till föremål för andrasbeslutsfattande eller för andras medverkan. Svenskgrundlag gäller i . Beslut om svenskgrundlag fattas av riksdag. -- -- -- Dettarespekteras av andra. ''I ljuset av vad som har sagts är det märkvärdigtatt vår statsminister har yttrat detta. Det bidrarverkligen till en stor förvirring.Jag tycker, som , att enKafkaliknande stämmning sprider sig. Det äråtminstone inte med min fattningsförmåga möjligtatt -- med den diskussion som förs officiellt och somstatsrådet här har redogjort för -- följa vilken maktsom vi i själva verket lämnar över till EU.Anf. 20 ():Herr talman! Statsrådet sade nästan ordagrant vadsom står i betänkande omvad som gäller vid en s.k. konfliktsituation. Hon villinte kalla detta för en konflikt, utan hon menar skall fråga sig om EU-organet har haft rätt attmed verkan för fatta ett sådant beslut somdet har fattat. Det handlar om vad vi har och intehar överlåtit.Såvitt jag har förstått gäller det som vi har överlåtitregeringsformen. Konflikten kan dock uppstå i våraandra grundlagar -- tryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen. Då kan man väl inteställa sig dessa frågor. Själva överlåtelsefrågan är juhänvisad till regeringsformen, om jag har fattatsaken rätt.Jag menar fortfarande att det kan uppståsituationer när det gäller sakområden inom EUsom gör att vår grundlag inte kommer att gälla. Vikan sedan välja att ändra den eller ej. Enligt deregler som råder kommer EG-rätten att gälla istället för våra grundlagar, oavsett vad vi gör.Därför ter sig det citat som vi hörde BirgittaHambraeus läsa ännu mer exceptionellt.Statsrådet säger att det handlar om få områden,men hon är medveten om att det kan inträffa att vårgrundlag inte kommer att gälla. Detta är viktigtäven om det bara handlar om några få områden.Kan statsrådet peka på inom vilka områden vi kanriskera att vår grundlag inte kommer att gälla?Anf. 21 HANS ():Herr talman! Jag vill till en början slå fast att EG-rätten har företräde även i fråga om våra egnagrundlagar. Detta är av betydelse även om det början endast förefaller gälla några få områden.Det avgörande är att detta öppnar storamöjligheter för främst ministerrådetmen också för EU-domstolen.I har vi haft en mycket restriktiv inställningtill att domstolar skall kunna ta över beslut som ärfattade av ett parlament. Jag har också varit negativtill att det skall finnas en författningsdomstol somkan ingripa.I Europaunionen kommer att fåstor betydelse -- den har det redan. Den har aktivtbidragit till att utforma viktiga rättsregler genomdomstolsutslag som har blivit prejudicerande. Detkanske mest långtgående rättsfallet är Cassis deDijon-fallet. Det handlar om viktiga principer somhar utformats genom just EG-domstolensrättspraxis. Det fall som jag syftar på gäller detömsesidiga erkännandet av lagstiftningen, dvs. atten regel i ett skall erkännas av de andraländerna.På den här punkten vill jag ha en kommentar avstatsrådet.Slutligen vill jag säga att det är att gå före när manlåter det nu vilande förslaget påverka opinioneninför folkomröstningen. Ett nej skall vara ett nej,liksom ett ja skall vara ett ja. Ett nej skall intekunna öppna möjligheter till att på nytt föra uppfrågan på dagordningen.Anf. 22 Statsrådet (-):Herr talman! Jag vill börja med att till att det är alldeles riktigt att haren exklusiv rätt att uttolka EG-rätten -- inom sittområde. Det är just det som det handlar om.Jag talade om vad som händer vid enkompetenskonflikt. I en kompetenskonflikt harinte EG-institutionerna en exklusiv rätt att tolkagränserna för kompetensen. De nationella organenhar samma uppgift.Lena Klevenås talade om offentlighetsprincipen.Vi får möjlighet att återkomma till den frågan inästa interpellationsdebatt. Jag kan ändå säga såmycket nu som att det inte finns några EG-reglersom rör offentlighets- och sekretesslagstiftning.Alla medlemsländer har sina egna lagar ochbestämmelser. Offentlighetsprincipen kommersjälvfallet inte att beröras vid ett medlemskap,eftersom vi skall fortsätta att tillämpa vår nationellalagstiftning i det avseendet.Lena Klevenås tog också upp frågor som rörekonomin. Ekonomin omfattas av EG-rätten. Pådet området har EG-rätten företräde. Det har jagsagt i mitt interpellationssvar, och det är ingentvekan om det. Här är det alltså fråga om vanliglagstiftning, inte grundlagar.Det är riktigt att EG-förordningar får omedelbarverkan i medlemsländerna. EG-förordningarnagäller dock för det mesta tekniska problem av olikaslag. Det är således främst fråga om tekniskaanvisningar. Såvitt jag vet finns det inga EG-förordningar som berör grundlagsområdet. I denmån man vill komma in på det området sker det viaEG-direktiv. Jag kan således inte se att det ärmöjligt att en EG-förordning går emot en grundlag.Hans Göran ställde en fråga om varför manskulle anta ett vilande förslag beträffandegrundlagsändringarna inför en EG-anslutning. Omman inte skulle ha antagit ett vilande förslag nuskulle man behöva vänta för attgenomföra de nödvändiga ändringarna inför ettEG-inträde. Det är naturligtvis inte önskvärt. Detär ingenting som på något sätt föregriper enfolkomröstning. Det är en sak som man måste haom omröstningsresultatet blir positivt. Om det inteblir positivt faller grundlagsändringen.Lena Klevenås sade tidigare att det är mycketmotsägelsefullt att vi avger en deklaration omoffentlighetsprincipen, vilket man inom EG sedansäger att man har noterat men att man förutsätteratt vi skall följa . Vi skall självfalletfölja i den här frågan. I det härfallet är det fråga om det regelverk som EG har försina egna institutioner. EG har alltså inte någrabestämmelser om offentlighet och sekretess utöverdem som rör deras egna institutioner. Allamedlemsländer tillämpar sin egen lagstiftning. Detär stor spridning på de bestämmelser som de olikamedlemsländerna har i detta avseende. Det finnsingen som helst önskan, vare sig hos EG ellermedlemsländerna, att harmonisera den härlagstiftningen. Vi kan se framför oss att den härsituationen kommer att bestå.Anf. 23 ():Herr talman! Det gäller bara det som kan komma ikonflikt med grundlagar. Det gäller ekonomi,handel och angränsande områden. Som debattenhar visat här är det viktiga områden. I regeringensegen informationsskrift sägs på s. 4 att det är som avgör om EG:s rättsakteröverensstämmer med eller om deskall förklaras ogiltiga. Statsrådet säger att om detgäller områden som faller in under grundlagarna ärvi också kompetenta att avgöra det. Det uppstår dåen konflikt. I den konflikten skall vi hävda att viockså skall bestämma. Men det här står inte i deninformation som sprids till allmänheten. Detstår bara rätt upp och ner att det är EG-domstolensom avgör vad som är förenligt med EG:s fördrageller inte. Den här informationsbroschyren måsterimligen göras om.Statsrådet försöker ge sken av att det är klart hurdet förhåller sig. har ocksåhaft den ambitionen, men man säger t.ex. atttolkningen av gällande rättsläge vad beträffarrelationerna med EU är som framgått av detföregående delvis motstridig.Maastrichtöverenskommelsen innebär atträttssystemet har genomgått storaförändringar. Konsekvenserna för utvecklingen avförhållandet mellan EU och medlemsstaterna ärdet för tidigt att uttala sig om. Beträffandelegalitetsprincipen om institutionernasbefogenheter säger man att det inte är lätt attfastställa vad som gäller. När det gäller överlåtelseav beslutsmakt säger man att det inte låter sig heltlätt fastställas. Även anseratt det här är mycket svävande.Vi har konstaterat att EG-rätten går före svenskalagar, även grundlagar. Det är vi förmodligenöverens om . Det leder till att grundlagen kankomma att ändras i vad gäller regeringsformensbeskrivning om domstolarnas ställning, vem somstiftar lag i , yttrande- och tryckfrihet ochRiksbankens ställning.Det har hänvisats till den tyskaförfattningsdomstolen och att dess principer ocksåskall gälla i . Om dessa principer skall gälla iSverige bör de rimligen också gälla i alla andra EU-länder. Det betyder att den tyskaförfattningsdomstolen i viss mening har rätt attöverpröva beslut. I så fall skullebeslut som gäller utvidgning av befogenheter inomramen för gällande fördrag inte ens kunna avgörasav EU-domstolen.Anf. 24 ():Herr talman! Jag vill försöka få statsrådet att svarapå den viktiga frågan om . Det nuvilande grundlagsförslaget innebär att riksdagenhar rätt att överlåta beslutanderätt till EU. Vi harrätt att bli medlem i EU efter en folkomröstning.Har vi därmed avskaffat får riksbank? Jag villupprepa frågan: Har vi avskaffat vår riksbank?I , i EMU, står det mycket klartuttalat att man nu förbinder sig att börja anpassa sinriksbank så att den kan ingå i den gemensammariksbanken. Vår riksbank kommer att bli ettavdelningskontor. Den kommer inte på något sättatt kunna styras av . Den skall varaoavhängig. Det visar sig att den tyska Bundesbankär mycket integrerad i storföretagen. Banken ärinte oavhängig i största allmänhet, utan den ärberoende av någonting. Den är dock inte beroendeav demokratisk kontroll.Vad händer om det nu vilande grundlagsförslagetbekräftas efter valet? Har vi därigenom avskaffatRiksbanken?Anf. 25 ():Herr talman! Jag skall bara kommentera hälften avdet statsrådet sade, nämligen frågorna omekonomin. Ekonomin omfattas självfallet av , som har företräde. Det är ett bra besked,och det är ett klarläggande som kommer att vara tillnytta i debatten. Många ja-anhängare vill inte läsadet finstilta utan talar bara om visioner ochförhoppningar. Jag tycker att det är viktigt för minapartikamrater att få det klarlagt att det som står omden ekonomiska politiken i Maastrichtfördragetgäller. Vi kan nog vara eniga om att förändringar ifördraget måste ratificeras för att bli gällande.Jag vill ta tillfället i akt att tala om vad som står omstater som har alltför stora underskott i deoffentliga finanserna. Det har vi i . För migoch Socialdemokraterna är det oerhört viktigt attkunna bekämpa arbetslösheten och att föra en egenekonomisk politik. Därför gör det mig mycketorolig att det står att kommissionen skall övervakaatt vi inte har för stort underskott. Det är framförallt två saker man skall titta på -- förhållandetmellan det förväntade och det faktiskaunderskottet i de offentliga finanserna samtstatsskulden.Om en medlemsstat inte uppfyller de krav somgäller, skall kommissionen utarbeta en rapport.Rådet skall fastslå om ett alltför stort underskottföreligger. Sedan skall det riktasrekommendationer till medlemsstaten i syfte att fådenna situation att upphöra inom . Förstoffentliggör man inte detta. Men om rådetkonstaterar att medlemsstaten i fråga inte harvidtagit effektiva åtgärder offentliggör manrekommendationerna. Rådet kan också åläggamedlemsstater att vidta de åtgärder för att minskaunderskottet som rådet anser nödvändiga.Ministerrådet kan alltså tala om för vad viskall göra med vår ekonomi.Så länge en medlemsstat inte efterkommer ettbeslut kan man vidta en av följande åtgärder. Mankan kräva av medlemsstaten att den skalloffentliggöra ytterligare uppgifter innan den fårutfärda statsobligationer och andra värdepapper.Man kan ompröva sin utlåningspolitik gentemotmedlemsstaten. Man kan kräva av medlemsstatenatt den skall deponera ett räntelöst belopp avlämplig storlek hos gemenskapen. Man kommer isista hand att kunna bötfälla medlemsstaten.Det här är alltså ett fördrag som gäller, enligtstatsrådet, och som inte kan ändras annat än genomatt alla medlemsstater ratificerar ändringen. Jag ärglad över att jag har fått tillfälle att säga detta, ochjag tackar statsrådet för debatten.Anf. 26 Statsrådet (-):Herr talman! Jag vill än en gång säga till BengtHurtig att informationsskriften är riktig så till vidaatt EG-rätt går före nationell rätt -- inom detområde som vi har överlåtit. Det gäller de fyrafriheterna. Till 95 eller kanske t.o.m. till ärdet fråga om vanliga lagar -- inte grundlagar, som videbatterar . Om det blir en konflikt mellan ossoch EG vad gäller de grundläggande fri- ochrättigheter, som vi har listat i regeringsformensandra kapitel, är det en sådan kompetenskonflikt,som jag talade om, där inte ensamkan lägga fast gränsen för sitt område. Denationella organen får också säga sitt. I detsammanhanget är det naturligtvis mycket viktigtvad som sägs här i riksdag.När det gäller den vanliga lagstiftningen harnaturligtvis och Regeringsrättenmöjlighet, och i vissa fall även skyldighet, attinhämta tolkningsbesked från . EG-rätten skall naturligtvis vara enhetlig över helaområdet. De olika medlemsländerna skall intekunna uttolka EG-rätten på olika sätt när det gällerde fyra friheterna. Man måste ha en enhetliglagstiftning. Jag tycker att det säger sig självt.Enligt min mening innebär det inte att blir ett slags överhöghet i förhållande tillde högsta instanserna. Med ledning avtolkningsbeskedet får de avgöra hur detifrågavarande målet skall avgöras. Det är inte allsgivet bara med tolkningsbeskedet hur det skallavgöras.Jag tycker att det är mycket viktigt att man i dennadebatt försöker skilja på vanlig lag och grundlag. Videbatterar nu grundlagarna.Jag skall svara på fråga. Det ärklart att vi inte skall avskaffa vår Riksbank på dettasätt. Det vore egendomligt om det gick till så.Om det kommer upp en fråga som innebär att vimåste göra en grundlagsändring för att följa ett EG-direktiv, kommer naturligtvis den förändringen attgöras precis i den vanliga ordning somgrundlagsändringar görs, dvs. med två beslut avriksdagen med ett mellankommande val. Därkommer naturligtvis att ha all möjlighetatt debattera den fråga som tas upp.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på interpellation 1993/94:134 omoffentlighetsprincipen och EUAnf. 27 Statsrådet (-):Herr talman! har medhänvisning till avtalet om svenskt EU-medlemskapfrågat mig varför avstått från att fåundantag som medför betryggande garantier förtillämpningen av den svenskaoffentlighetsprincipen nu och framdeles.Svaret är att vi inte behöver några undantag och attvi därför inte heller har begärt några.Som jag här i kammaren harförklarat är offentlighets- ochsekretesslagstiftningen i EU:s medlemsländer ennationell angelägenhet. Varje land har sin egenlagstiftning, och dessa skiljer sig ibland ganskamycket åt. Någon önskan att harmonisera dennalagstiftning finns inte, vare sig frånmedlemsländerna eller kommissionen.Det förhåller sig dessutom så, att EG för att kunnaharmonisera ett visst lagstiftningsområde måstekunna grunda sitt beslut på någon artikel i degrundläggande fördragen. kan inte --som jag berörde alldeles iinterpellationsdebatten med . -- lagstifta på andra områden än dem därmedlemsländerna givit gemenskapen behörighettill det. Vad beträffar offentlighets- ochsekretesslagstiftningen har medlemsländerna inteöverlåtit beslutanderätten till gemensamtbeslutsfattande. Utan en ändring avgrundfördragen kan någon gemensam lagstiftningpå detta område alltså inte komma till stånd.Sådana ändringar av grundfördragen förutsätter attsamtliga medlemsländer är eniga. Vid ett svensktmedlemskap blir vi alltså inte bundna vid något somvi inte samtycker till.Kommissionen, rådssekretariatet och de andrainstitutionerna har naturligtvis också egna internaregler för hur de skall hantera sina handlingar.Dessa regler följer inte något visst medlemslandsbestämmelser på området. Men institutionernasregler är å andra sidan inte tillämpliga imedlemsländerna.Institutionernas hantering av handlingar hartidigare präglats av slutenhet i teorin och öppenheti praktiken. Det har för journalister och andravisserligen inte funnits någon rätt att få ta del avhandlingar som finns hos institutionerna, men dethar i praktiken inte varit svårt att få ut handlingar.För en svensk som ser offentlighetsprincipen somnågot högst naturligt förefaller ett sådant systemfrämmande. EU har infört regler som alldelesuppenbart är inspirerade av våra. Jag tvekar intenär jag säger att jag tror att mitt besök i ibörjan av har bidragit till detta. När jagpresenterade den svenska offentlighetsprincipenför bl.a. kommissionens rättschef, förklarade manomedelbart att detta kunde vara något att låta siginspireras av.Det finns mycket kvar att göra för att EU-institutionerna skall få ett system som är lika öppetsom vårt. Den svenska offentlighetsprincipen harutvecklats . Man kan inte väntasig att EU över kommer i fatt oss. Men denutveckling mot ökad öppenhet som skett harvarit mycket snabb, och jag är övertygad om attdenna utveckling kommer att fortsätta.