prot · GH09102 · 1994-05-04 00:00:00 — Det är självfallet väljarnasom avgör hur en regering kommer att se ut,beroende på vilket underlag som den kan få. Detskall vi känna ödmjukhet för. Ingen av oss skall taut segrar i förskott.Det skulle, herr talman, vara mycket enkelt att geigen. Jag skall inte förfalla till det. Vi vet alla varförSture är så bitter, och det vore att sparkapå en redan liggande att ge någon typ av svar på deförlöpningar som vi hörde från talarstolför en stund sedan.Jag skall, herr talman, ägna mig åt sakfrågorna.Flera talare har utgått års försvarsbeslut.Det är alltigenom rätt och tillbörligt att göra det,men vi skall ha klart för oss förhistorien.När regeringen tillträdde och det blev en nymajoritet i fanns det inget försvarsbeslut.Det skulle ha fattas våren innan.Socialdemokraterna mäktade inte med att drivaigenom ett försvarsbeslut, på grund av stark internoenighet. Det här är inget påstående från min sida,utan det har inte minst själv skrivitom och talat om. Man klarade inte ens av att fåfram ett försvarsbeslut, varken ett bra eller ettdåligt.Den borgerliga regeringen, och enriksdagsmajoritet som stöder den, lyckades mycketsnabbt rätta till den här bristen. Vi fick ettförsvarsbeslut. Det var viktigt, därför att utan ettsådant försvarsbeslut skulle storaeffektivitetsförluster och stora ekonomiskaförluster ha uppstått. Alla de människor somjobbar inom försvaret, militärt försvar och civiltförsvar, i olika befattningar skulle ha fått leva i enstark osäkerhet. Ytterst skulle naturligtvis denstora förloraren ha varit svenska folket,skattebetalarna.Vi fick till stånd ett försvarsbeslut, och vi genomförnu den största förvandlingen av det svenskaförsvaret i modern tid. Försvarsbeslutet bleven vändpunkt. Bit för bit reformeras försvaret.Under de två år som har gått sedan försvarsbeslutetfattades har regering och riksdag fattat en lång raduppföljningsbeslut, antingen här i ellerockså i regeringen, genom det mandat somriksdagen gav regeringen försvarsbeslut.Det rör sig om mycket viktiga saker.Stridsvagnsupphandlingen är ett exempel. Jagkänner nu tillförsikt, när armén tillförsäkras debästa stridsvagnar som finns att tillgå på marknadeni dag. Det är en viktig fråga för arméns och helaförsvarets trovärdighet. Vi har klarat utnågonting som det borde ha fattats beslut om redanunder 1980-talet.Jag känner också stark stolthet när svenskasoldater, som finns i t.ex. krigets Bosnien, fårberöm för sina insatser. Jag satt medbefälhavaren i , , vid det nordiska försvarsministermötet. Hangav, och har gett till andra, de svenska soldaternadet absolut högsta beröm, så också derasutrustning. Han sade att det är fantastiskt att ett sålitet land, som inte har haft krig på så länge, ändåvisar sig ha en sådan fantastisk professionalism i sittuppträdande. Vi kan alla känna oss stolta över det,och vi kan vara tacksamma mot dem som ställerupp på plats och inte ägnar sig åt att racka ner pådet svenska försvaret. Det här är betyg frånmänniskor som vet vad det handlar om.Det har naturligtvis varit svåra beslut att fatta. Attförändra en fredsorganisation är inte alldelesenkelt. Det är lättare, som Socialdemokraternagör, att säga att vi skall spara 1 miljard påförsvaret -- det motsvarar driftskostnaderna förfyra arméförband -- och att regeringen får plockafram den miljarden.Det här är fegt, herr talman. Jag upprepar tillkammarens protokoll att det är fegt att krävabesparingar av det här slaget men inte våga tala omhur de skall genomföras. Det kan man möjligtvisroa sig med när man inte har ansvaret och vet inte kommer att få ansvaret. Det är mycketsvårare att klara av sådana här saker i verkligheten.Vad har vi gjort utöver denna omfattandeförändring av fredsorganisationen och denmateriella förnyelsen? Ja, vi har genomfört denstörsta ledningsreformen på åtskilliga decennier,den s.k. LEMO-reformen. 100 myndigheter blir enmyndighet, och den kommer att vara genomfördden . Det har krävt ett enormt arbete. Det ärlätt att fatta beslut. Det är svårare att genomförabeslut, men det kommer att ske.Utskottet ger i allt väsentligt regeringen sitt stöd föratt fortsätta arbetet med att skapa ett smalare ochvassare försvar. Det ger mig anledning att kännatillförsikt, därför att med det stödet i ryggen har vimöjligheter att genomföra försvarsbeslut.Ingenting vore mer ansvarslöst, ingenting voresämre ekonomi, ingenting vore mera orätt motmänniskorna i än att vi inte klarade av dethär.Självfallet finns det problem. Det cirkulerar ofta idebatten siffror som är helt gripna ur luften, sominte stämmer ett dugg. Sådant där skall man ta meden nypa salt.Problemet med är att han alltid falleroffer för sin egen desinformation. Det gör att visom har suttit många decennier i den här riksdagenoch har litet historiskt intresse märker skillnadenjämfört med de tunga socialdemokratiskapolitikerna ochSven , som förde socialdemokratiskförsvarspolitiks talan, som innehadeförsvarsministerposten och som det gick attsamarbeta med. Då kunde man ge och ta. Det blevockså resultat.I den mån klagar över att det har varitsvårt att få gehör för sina synpunkter, finns detanledning till stark självrannsakan. Det handlar i såfall mera om som person än om hanssocialdemokratiska partivänner, som vi i en radsammanhang har haft ett gott och förtroendefulltsamarbete med, i alla de organ som finns inom detsvenska totalförsvaret.Nu skall vi gå vidare, och det är viktigt attförsvarsbeslutet fullföljs. Jag har svårt att förstådem som ägnar huvuddelen av sin tid åt att spridadesinformation och racka ner på försvaret, som villförsämra arbetsmöjligheterna för dem som jobbarinom försvaret och som -- inte minst -- saknartillräckligt utrikespolitiskt kunnande ochförutseende för att förstå de potentiella faror somvi har omkring oss.Jag har känt en stark stolthet över att få jobba inomdet svenska försvaret, och jag är övertygad om attmånga av kammarens ledamöter har känt stolthetöver att få vara med i försvarsutskott och andrasammanhang och genomföra de stora reformer somnu är aktuella.Herr talman! Jag vill avsluta med att rikta ett tacktill en person. Det finns kanske flera som intekommer att återfinnas i efter valet; det ärväljarna som avgör.Gunhild har valt att inte ställa upp tillomval. Hon har under en följd av år visat ett stortkunnande och ett starkt engagemang iförsvarsfrågor, och det har varit en stor förmån attfå samarbeta med henne i olika sammanhang. Jagvill rikta ett tack till henne för de gedigna,bestående insatser som hon har gjort till detsvenska totalförsvarets fromma.Anf. 88 () replik:Herr talman! tycker att det är fegtatt kräva besparingar utan att tala om hur de skallgöras. lyssnade tydligen inte -- jaganvände faktiskt den senare hälften av mittanförande till att berätta om hur besparingar kangöras. Det är bara att läsa innantill i protokollet.Anders tyckte sig ha hört bitterhet,förlöpningar och personangrepp i mittinledningsanförande. Han ville inte sparka på enliggande, sade han. Det finns tydligen en likhetmellan och mig; vi mister bådajobbet efter valet i höst.Anders går ofta till personangrepp i tron atthan därmed stärker sin egen argumentation. Jaghar aldrig svarat på dem utan i stället försöktkoncentrera mig på sakfrågorna.Personer som tycker illa om sompolitiker och människa har försett mig med åtskilligstarkt negativ information om honom. Jag har dockavstått från att använda mig av den i både tal ochskrift, eftersom jag inte vill sänka mig till den nivån.Riksdagens protokoll finns att läsa -- AndersBjörck har inte visat samma återhållsamhet.Bilden av person och politik ärredan så påfallande negativ bland allmänheten,speciellt inom försvarsmakten, att effekten avytterligare komprometterande information skullebli synnerligen marginell.Jag vill fråga hur han tänker klaraav underskotten på 4--5 miljarder fram till 1997.Det finns två utvägar: Den ena är att låtaskattebetalarna ställa upp med miljarderna, vilketinnebär en kraftig höjning av försvarsanslagen.Den andra är att låta försvaret dra ner påverksamheten, så att man håller sig inom deekonomiska ramarna. Det skulle också få mycketallvarliga konsekvenser.Anders har genom sin politik drivit in oss idenna återvändsgränd. Har han någon annanlösning på problemet än att smita ifrån jobbet den18 september?Anf. 89 Försvarsminister ():Herr talman! En genomgång av kammarensprotokoll skulle klart visa att harägnat sig åt personangrepp varje gång vi har haftförsvarsdebatt. Som jag sade tänker inte jag ägnamig åt något sådant; jag vill inte sparka på en redanliggande.Problemet är att svänger sig meddjupt felaktiga siffror. När det gälldestridsvagnsaffären publicerade han en artikel iSvenska där det stod att skulle kosta bortåt 25 miljarderkronor. Kostnaden för både de nya och debegagnade stridsvagnar som jag har köpt in ärungefär en tredjedel av den summa som StureEricson uppgav.Om räknar så makalöst och våldsamtfel är det naturligtvis ingen större mening med attföra en diskussion om dessa saker med honom. Föratt bara nämna ett exempel tycks inteha klart för sig hur priskompensationssystemetfungerar i de här sammanhangen. Vi förutser ingetakut likviditetsproblem under innevarandebudgetår, vare sig för flygvapnet eller förförsvarsmakten som helhet. Den uppfattningendelas av försvarsmakten.I höstens budgetarbete kommer kompensation attske för /94 enligt gängse modell,och då kan man beräkna de eventuellaförskjutningseffekterna. För /93,vars kompensation beräknades , kan vikonstatera att full kostnadstäckning erhålls /95.Det är alltså fråga om en eftersläpningseffekt, somberor på att Försvarsdepartementet som endadepartement hade ett egetpriskompensationssystem fram till försvarsbeslutet1992. Försvarsdepartementet skilde sig alltså frånalla andra departement, men det ändrade vi genom1992 års försvarsbeslut. Därför kommerkompensationen i efterskott. varmed om att göra detta.Alla siffror som snurrar runt grundas på attrelationen mellan dollar och krona inte skulleförändras alls . Detförefaller mig mindre troligt att det skulle kunnavara på det sättet.Anf. 90 () replik:Herr talman! tror att helakostnaden för stridsvagnssystemet ärinköpskostnaden. Men stridsvagnarna skall välanvändas också? Jag skulle tro att den siffra somstod i ligger sanningen ganskanära när det gäller vad systemet kommer att kostaunder sin livstid.Anders försöker prata bort detta medpriskompensationssystemet -- här gällde detvalutakompensationen -- genom att hänvisa till detförflutna. Det går bra att läsa JAS-kommissionensrapport, jag tror att det var s. 123. Där talar manom att det gäller att räkna i fasta priser. kommer den drastiskavalutaförändring som skedde attinnebära en merkostnad på 5--6 miljarder.Några av oss fick nyinformation från de militära staberna. Debeklagade sig över att inte villelyssna på dem och sade att det blir ett underskottpå uppemot 4 miljarder, som måste täckas medskattemedel, . Enligt vad de kundeöverblicka , med de beställningar som är gjorda,skulle underskottet efter1997 bli ungefär 5 miljarder.Var tänker hämta dessa 9 miljarder?Trassla nu inte bort detta med hänvisning tillpriskompensationen! Pengarna skall fram -- dethandlar om skattebetalarnas pengar! TänkerAnders föreslå skattehöjningar för att täckadet här underskottet? Eller tänker han försöka fåförsvaret att hålla sig inom de ekonomiskaramarna?Herr talman! Eftersom detta är min sista replikmåste jag tillägga att vårt kompensationssysteminte byggde på förutsättningen att vår valuta skullesjunka gentemot dollarn med 25--30 miljarder.Anders lever nu på hoppet om att det skallrätta till sig, men med de dundrande underskotteni budgeten på av BNP, mer än 200 miljarderom året, så kommer kronan inte att repa siggentemot dollarn . Detkrävs nog en annan regering och en annan politikför att det skall ske.Anf. 91 Försvarsminister ():Herr talman! Det är intressant att höra att StureEricson också har blivit valutapolitisk expert ochvet precis hur valutakurserna kommer att utvecklasunder de närmaste åren.Priskompensationssystemet är ju till för attutjämna skillnader på detta område. Som jag sadeföreligger det, såvitt vi kan bedöma, inte någonlikviditetskris för det innevarande budgetåret. Vitittar naturligtvis på hur budgetutfallet kanberäknas bli . Det har alltsåmed priskompensationssystemet att göra. Om detskulle bli en utveckling på valutaområdet sominnebär att dollarn sjunker i förhållande till kronankommer vi naturligtvis i stället att göra vinster meddetta system. Det är alltså precis tvärtemot vadSture nu säger.Jag tror faktiskt att Försvarsdepartementet har såpass god expertis och goda kontakter med dem somsysslar med detta att det finns anledning att utgåfrån att det här av, precis som tidigare.Sture har en viss förmåga att svänga sigmed obekräftade uppgifter. De 25 miljardernahandlade inte om driften av något system, utan detvar vad påstod att inköpen skullekosta. Det blev en tredjedel. Det var inte en siffrarätt.Sture borde om någon vara försiktig medatt spå . I utrikesdebatt den16 -- det är inte -- sadehan följande:''Sådana utrikespolitiska initiativ för att skapa trenya stater vid '' -- alltså de baltiskastaterna -- ''är ingenting annat än tokigheter somman naturligtvis odlar på den extremmoderatakanten för att det möjligen skall ge en delexilbaltiska röster i höstens val. ''Detta om något indikerar klart att som spåman har varit komplettmisslyckade.Anf. 92 ():Herr talman! Låt mig först notera att iförra veckan i största enighet beslutade omsamarbete med NATO i PFF, Partnerskap för fred,som erbjuder samverkan på flera områden. Det varett bra beslut som bara hade varitomöjligt. Det hade varit otänkbart, men så snabbtförändras alltså världen.Bara för fanns det inte något PFFatt ta ställning till. kan vi tänka oss ettsamarbete via PFF med NATO, inte minst för attskapa effektivare fredsbevarande styrkor. Dettakan vi, som sade i debatten ,göra även om stannar utanför PFF. Det ärhelt andra tongångar än de som vi har hört tidigarei denna kammare. Men, herr talman, självfallet ärden militära huvuduppgiften för oss att försvaraSveriges territorium.1992 års försvarsdebatt startade kl.9.00 och fortsatte till långt in påkvällen. 56 talare deltog i debatten. Förra åretsdebatt hade 24 anmälda talare, och den anmäldatalartiden var inte fullt . har 15talare tänkt delta i debatten. Den beräknadetalartiden är knappt två och en halv timme.Skillnaden är markant och inte svår att förstå.1992 debatterade vi och beslöt om totalförsvaretsutveckling . Trendbrottet komfaktiskt , framför allt när det gällde detcivila försvaret. Men 1992 fattade vi beslut om enmodernisering av försvaret och om en satsning påkvalitet i utbildning och i materiel på numerärensbekostnad. Det är en enkel sammanfattning avbeslutets minsta gemensamma nämnare.Vi i liberalerna menade, och menar, att1992 års beslut var bra. Det var ett uttryck för enförsvarspolitik som vi länge hade varit ganskaensamma om att förorda. Inte minst Hans Lindbladvar länge en envis talesman för en omläggning avden svenska försvarspolitiken i den riktning som vibeslutade om 1992.Försvarsutskottets betänkande är alltså mer ettrutinbetänkande. håller vi på att fullfölja ochförverkliga riktlinjerna från 1992.Vi kan konstatera att de säkerhetspolitiskabedömningar som beslut vilade påfortfarande håller och är giltiga. Därmed liggerockså de försvarspolitiska målen och uppgifternakvar. Vi i liberalerna har ingen annanmening.Ingenting, herr talman, betyder mer för freden i vårdel av världen än en demokratisk utveckling iRyssland. När det gäller den kan det ibland hysasfarhågor, men det står ändå klart att den ryskamilitära förmågan åtminstone på kort sikt harminskat. Det gäller förmågan att föra ettkonventionellt storkrig utanför landets gränser ochatt genomföra större operationer i Östersjön.Därmed har vår territoriella säkerhetsmarginalökat, trots att det finns gott om ryska trupper påKolahalvön och i militärområde.Märkligt nog, herr talman, finns det en del smärrestyrkor kvar i , framför allt i . MedLettland har nu träffat ett avtal omtruppernas tillbakadragande, men harännu inte ett sådant avtal.Vi i liberalerna står alltså fast vi 1992 årsbeslut. Det skall inte rivas upp, men vi menar attdet nu är dags att låta en ny försvarskommitté börjaarbeta års beslut. Inför det vill vi prövaett anslag på en lägre nivå än . Vid ettsäkerhetspolitiskt analysarbete kan det naturligtvisvisa sig att någon minskning av försvaret inte ärmöjlig på grund av t.ex. den materiellautvecklingen eller någon svensk medverkan iinternationella insatser. Men det skall i alla fallprövas.Herr talman! I vårt arbete med regeringensbudgetförslag har vi i utskottet strävat efter attkontrollera eller utvärdera hur beslut nuhåller på att genomföras. Vi har bl.a. gjort detgenom besök på myndigheter, förband ochförsvarsindustrier.Vi har kunnat konstatera att beslut ,sedan två av periodens har gått, håller på attslå igenom.Det stora och bekymmersamma undantaget så härlångt är marinen. Där har förnyelsearbetet inte löptplanenligt. Det är allvarligt, vilket vi också säger attdet är. Vi utgår från att detta skall rättas till avregeringen och av myndigheterna senast i slutet avden försvarsperiod som vi nu är inne i.Vi har också noterat att det militära och civilaförsvaret inte har samma planeringsinriktning förtiden . Det måste också rättas till. Sammaplaneringsförutsättningar skall gälla inför nästastora försvarsbeslut. Det skall vara sammaplaneringsförutsättningar för det militära försvaretsom för det civila försvaret.Länsstyrelserna har fått nya och mer övergripandeuppgifter vad gäller försvarsförberedelserna. Detär uppgifter som de enligt vår mening förnärvarande inte har kompetens och kapacitet attklara av. Också på det området menar vi att enändring, en förbättring, måste komma till stånd.Herr talman! I stort visar vårt uppföljningsarbeteatt försvarsbeslut håller på att förverkligassom det var tänkt. Det borde i och för sig vara ensjälvklarhet.Jag yrkar avslag på reservationerna och bifall tillhemställan i betänkandet.Anf. 93 () replik:Herr talman! Jag vet att är lojal medsitt partis uppgörelse med , men jag ärlitet förvånad över att den arméstruktur som jagskissade under mitt inledningsanförande inte är avnågot intresse för . Såvitt jag har lärtkänna i ett par försvarskommittéer ochförsvarsberedningar är det här den arméstruktursom representanter har förespråkat.En annan sak som förvånar mig litet grand är attLars tiger som muren när det gäller flygetsakuta kassabrist. Det går bra att läsa dagens tidningdär man nu redovisar att man skjuter på inköp ochbl.a. hoppas på dollarkursförändringar. LarsSundin vet precis lika bra som jag att det handlarom 3--4 miljarder . Det handlar omuppskattningsvis 5 miljarder . Det endasom kan rädda detta är en remarkabel förskjutningav dollarkursen i förhållande till kronan. Det är intemycket som tyder på att det kommer att inträffa.Hur vill klara det här? Vill höjda försvarsanslag med 4 miljarder fram till1997 med åtföljande skattehöjningar? Eller villLars i stället ha bl.a. en arméreform sommotsvarar de säkerhetspolitiska behov vi har?Anf. 94 () replik:Herr talman! Vad beträffar arméstrukturen ochantalet brigader sade jag italarstolen att jag vill att det redan nu skall tillsättasen försvarskommitté, som skall göra ensäkerhetspolitisk analys som skall ligga till grundför försvarsbeslut. Utifrån vad denanalysen ger är vi naturligtvis beredda att ånyo tafrågan om arméns numerär i beaktande.Sture refererade till en uppgift i tidningeni dag. Jag har naturligtvis också läst den artikeln.Jag föredrar dock att vänta och se. Till utskottetssammanträde har vi kallatflygvapenchefen, som bl.a. skall stå till svars försådana här uppgifter. Jag vill inte ta ställning innanvi har sammanträtt och innan vi har hört hansversion av saken. Så lättvindigt går det inte till.Anf. 95 () replik:Herr talman! Jag beklagar att vill väntafram till 1997 med att förändra arméstrukturen. Dennuvarande arméstrukturen kommer att slukaåtskilliga miljarder helt i onödan. Dettar sin tid att genomföra sådana här förändringar.Ju snabbare man gör dem, desto bättre. Vi får välse om vi kan resonera med efter valet.Så till frågan om underskottet i framför alltflygvapnet. Till följd av valutaförändringar harförsvaret totalt ett underskott på 900 miljoner,sades det i Lunchekot. Huvuddelen avunderskottet återfinns inom flygvapnet. LarsSundin kan väl ändå läsa innantill i . hade enrepresentant i kommissionen. På s. 123 står attunderskottet i fasta priser blir 5--6 miljarder tillföljd av valutaförändringar. Denna siffra har nuhöjts av de militära staberna. Det känner LarsSundin till. Jag tror dock inte att är enlika blåögd optimist som , som troratt det här skall ordna sig bara för att dollarkursenfaller.Anf. 96 () replik:Herr talman! Just det, , det tar sin tidatt förändra arméstrukturen. Därför menar vi attdet finns anledning att inför nästa försvarsbeslutsom skall fattas 1997 redan nu börja analyseramöjliga slutsatser av dessa i grunden så förändradesäkerhetspolitiska förutsättningar. Vi får dock seom de står sig när vi är klara att fatta beslut år 1997.Arbetet med en försvarskommitté bör komma igång snarast.Anf. 97 ():Herr talman! Vi har försvarsutskottets betänkandenr 9 på bord . Det innehåller ingastörre sensationer i förhållande till 1992 årsförsvarsbeslut. Ambitionen har varit att desäkerhetspolitiska mål och de övriga uppgifter förtotalförsvaret som fastställdes bör liggafast.Det går ändå inte att bortse ifrån den osäkerhetsom råder. Även om har fallit och demånga förtryckta folkens rop på frihet harresulterat i öppnare gränser, kan vi knappast se enfredligare värld. Det vi säkrast kan säga omframtiden är att den är osäker. Det är en generellvisdom som är särskilt tillämpbar påsäkerhetspolitiska bedömningar just . Vibefinner oss i ett gränsland mellan det kalla krigetsbistra verklighet och när ett nytt kapitel ihistorieboken skall skrivas.Vi ser nya och annorlunda hotbilder i form avflyktingströmmar, miljökatastrofer,kärnkraftsolyckor och terrorism. Vi vet inte vadframtiden innebär. Närmandet till EU och ,ger det trygghet i vårt land eller skapar det oro? Vivet inte svaret på de frågorna.Därför finns det anledning att skynda långsamt närdet gäller att förändra vårt svenska försvar.Samtidigt som vi skall vara med och formasamarbetsmönster för , så är det viktigt attvi kan behålla förmågan att värja oss mot militärapåtryckningar. Vi behöver också handlingsfrihet attbygga upp ett trovärdigt invasionsförsvar omutvecklingen skulle motivera det. Diskussionen omåtertagning av försvarsförmåga har förts i utskottet.Vi har lyssnat på olika experter men stannat för att,som jag har uppfattat det, denna fråga bör studerasmera ingående och lämpligen lyftas in i enkommande försvarsutredning.I den uppföljning av verksamheten som utskottetgenomfört konstateras naturligtvis att utvecklingeninom marinen har varit och alltfort ärbekymmersam. Dessa frågor skall tas upp härsenare i debatten av punkten Vissa lokaliseringsfrågorkommenteras bl.a. nedläggningen av flygflottiljenF 6 i . 1992föreslogs att flottiljen skulle läggas ned. Vi räddadekvar den i försvarsbeslutet . Istabiliseringspropositionen blevflottiljen på nytt föremål för ett besparingsförslag.Detta har varit oerhört kämpigt för lilla Karlsborgskommun. Regeringen har naturligtvis varit mycketmedveten om de arbetsmarknadspolitiskaeffekterna av detta beslut, och man har därför låtitkommunen utgöra ett tillfälligt stödområde.Jag skulle något vilja kommentera det särskildayttrande som s-ledamöterna har avgivit i dennafråga. Tack vare stödområdesinsatserna har det nustartats en plåtfabrik i F 6 hangar, som beräknas geett trettiotal arbetstillfällen. Man har startat enarbetsmarknadsutbildning inom multi-media somger tjugotalet jobb i F 6 lokaler. Man samarbetarmed ett översättarföretag, vilket i förlängningenkan ge ett åttiotal jobb.Kommunen har varit och är mycket kreativ medhjälp av stödområdespengarna.