prot · GI0927 · 1994-11-22 00:00:00 — Jag har full förståelse för att energi-ministern inte vill klampa in på olika skolorsområden utan att han naturligtvis vill ge de storalinjerna.Även om har satts i gång ärdet naturligtvis dags att man blir mycket konkret närdet gäller hur kärnkraften skall avvecklas. Vi ärmånga som undrar hur man skall hinna med dettatill . En avveckling får inte ske på ett sådantsätt att personalen som kommer att skötakärnkraftverken blir mindre kompetent. Det vore ettdåligt sätt att avveckla kärnkraften på, enligt minmening.Jag bedömer energiministerns svar som att ävenhan tycker att det är ett något märkligt agerande attavveckla en sådan här viktig utbildning som har fun-nits vid högskolan.Anf. 72 Statsrådet ():Fru talman! För tydlighetens skull vill jag sägaatt jag är angelägen om att en sådan här utbildningfinns och att den skall hålla en hög kompetens.Vilka högskolor som den utbildningen skallfinnas på anser jag vara en fråga för respektivehögskola. Det uttalar jag mig inte om.Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på fråga 1994/95:138 om bolagsbild-ningen till följd av elmarknadens avregleringAnf. 73 Statsrådet ():Fru talman! har frågat närings-ministern om regeringen avser att medverka till åtgär-der för att begränsa nya bolagsbildningar som enföljd av elmarknadens kommande avreglering.Ansvaret inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på frågan.Bakgrunden till frågan är den nyaellagstiftningens krav på organisatorisk åtskillnadmellan å ena sidan produktion av och handel med eloch å andra sidan överföring av el, dvs.nätverksamhet.Jag vill inledningsvis erinra om att regeringen ny-ligen har föreslagit att ikraftträdandet för de nya reg-lerna på elmarknaden skjuts upp för att skapa möjlig-het för att genomföra enbredare konsekvensanalys av reglerna innanreformen träder i kraft.Produktionen av och handel med el kommer medde nya reglerna att vara en konkurrensutsatt verksam-het. Nätverksamhet är däremot ett naturligt monopol.En förutsättning för att konkurrens skall kunnauppnås på elmarknaden är att köpare och säljare avel kan utnyttja ledningsnäten på skäliga och icke-diskriminerande villkor. Nätverksamheten måstedärför regleras och övervakas på ett särskilt sätt.Den nya regel som föreskriver att produktionenav el och nätverksamhet inte får bedrivas i sammajuridiska person har införts i syfte att minska riskenför s.k. korssubventionering mellan dessa bägge verk-samheter. Detta krav på organisatorisk åtskillnad ärtillsammans med bestämmelserna om särredovisningav nätverksamhet viktiga förutsättningar för attkunna bedöma skäligheten i nättariffer och övrigavillkor.Utvecklingen har gått mot att iökad omfattning bedriva verksamhet iprivaträttsliga former, vanligtvis i form avaktiebolag. Frågan om offentlighetsprincipenstillämpning i kommunala företag behandlades motdenna bakgrund av (prop.1993/94:48, bet. 1993/94:KU13, rskr. 1993/94:46).Genom beslut införs den 1 januari 1995bestämmelser som vidgar gränserna föroffentligheten i verksamhet och jämställerkommunala företag med myndigheter när det gällerhandlingsoffentlighet. Under förutsättning attkommunen är huvudman för företaget gäller såledessamma krav på handlingsoffentlighet oavsett i vilkenform verksamheten bedrivs. Dessa regler gäller ävenför dotterbolag till kommunalägda bolag.Den ökade bolagsbildningen inom elsektorn inne-bär således i sig inte någon inskränkning av denkommunala demokratin. Det är en fråga för kommu-nerna att avgöra om verksamheten skall bedrivas ikommunal regi. Utan att föregripa Energikommissio-nens analyser vill jag därför svara jag inte ser någon anledning att vidta några åtgär-der för att begränsa bolagsbildningarna inom elsek-torn.Anf. 74 ():Fru talman! Låt mig först säga tack för ettutförligt svar. konstaterar jag att jag intedelar statsrådets mening. Jag känner en oro för denökade bolagiseringen.När det gäller sakfrågan, nämligen den juridiskaåtskillnaden, har man kunnat lösa problemet i t.ex.Norge och med adminstrativa regler. Varförskulle inte det kunna ske här i ?Anf. 75 Statsrådet ():Fru talman! Först och främst är jag en varm an-hängare av den kommunala självstyrelsen, som vitillämpar i detta land.Om därutöver har fattat beslut ochinfört bestämmelser som jämställer kommunalabolag med kommunala förvaltningar vad avseroffentlighetsprincipen har man samma tillgång tillhandlingar i kommunala bolag som i kommunalamyndigheter.Jag ser därför inte någon som helst anledning attvi skall gå in och tala om för kommunerna om deskall bedriva sin verksamhet i bolag eller förvalt-ningsform. Det anser jag vara en centralistisk klå-fingrighet.Anf. 76 ():Fru talman! talar vi förbi varandra. Jag troratt vi är överens om det kommunala självstyret. Jagtror också att vi nästan har sammma bakgrund, ochdå är man rädd om det självstyret. Frågan gällerunder vilka villkor det bedrivs. Jag har fått det svarsom statsrådet har lämnat. Men frågan kvarstårfortfarande.Om man nu skulle vilja föra över egendomen iförvaltningsform uppenbaras nya hinder som mer haren skattemässig karaktär, dvs. i form av uttagsbe-skattning. Detta är helt möjligt att göra, eftersom detgäller infrastruktur, liksom i fråga om gator och vä-gar.Jag vill fråga statsrådet om han kan tänka sig atttitta över dessa regler för att öka möjligheterna tillkommunalt självstyre och egna beslut.Anf. 77 Statsrådet ():Fru talman! Den erfarenhet jag har av hur manute i kommunerna hanterar det förberedelsearbetesom har börjat med anledning av elmarknadensavreglering är att man är helt på det klara med attnätverksamheten skall bedrivas i förvaltningsform.Däremot är man nog ganska inne på att handel medel skall ske i bolagsform, och det av rentaffärsmässiga principer.Den friheten att bestämma anser jag att kommu-nerna skall ha, eftersom vi har säkrat offentlighets-principen även i kommunala bolag.Anf. 78 ():Fru talman! Jag skönjer här en samsyn. Avsiktenvar att ha en förvaltningsform för nätdelen, dvs. Men verkligheten tenderar att bli enhelt annan.Det kanske är något av ett informationsproblem.Man måste få klart för sig vilka möjligheter somfinns att flytta över nätet i förvaltningsform utan attriskera merkostnader. Det tror jag inte landetskommunpolitiker är villiga att åta sig.Anf. 79 Statsrådet ():Fru talman! Den erfarenhet jag har av den kom-munala verksamheten i de kommuner som förberedersig för detta är att de flesta kommuner, nästan alla,avser att bedriva nätverksamheten iförvaltningsform.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1994/95:99 om anslutningentill ÖresundsbronAnf. 80 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat migom anslutningen till skall ske via encitytunnel genom eller via utbyggnad förbåde person- och godstrafik på Kontinentalbanan.Enligt det riksdagsbeslut som fattades 1990(prop. 1990/91:158) rörande avtalet mellan Sverigeoch om en fast förbindelse över Öresundskall stå för utbyggnaden avanslutningarna till bron. För järnvägens del skallanslutningen, enligt propositionen, ske viaKontinentalbanan och gå fram till . Enligtregeringsbeslut skall väg- ochjärnvägsanslutningarna prövas av enligt miljöskyddsla-gen.Citytunneln är inte nödvändig för att få en godanslutning av till Södra stambananoch . Den kan däremot vara en viktiglänk för att binda samman Malmöregionenskollektivtrafik. Genomförandet bör därför också varaavhängigt regionens ställningstagande i frågan.Förutsättningarna för att genomföra ochfinansiera en citytunnel har utretts avBengt . Enligt utredningen bör tunnelnsamfinansieras av staten och regionen. Jag delarutredningens ståndpunkt att regionen bör stå för sinandel av den finansiella risken för att ettgenomförande skall kunna komma till stånd.Företrädare för regionen har emellertid inte ännuställt sig bakom utredningens förslag.Anf. 81 ():Fru talman! Jag ber att få tacka kommunika-tionsministern för svaret. Jag är mycket tacksam överatt jag har fått ett svar.Under de som har gått sedan jag ställ-de frågan har jag litet då och då tänkt på ordspråketatt den som väntar på något gott väntar aldrig förlänge. måste jag kanske erkänna att den härgodbiten inte var så stor som jag hade hoppats på.Svaret är inte speciellt innehållsrikt.Jag vill först få ett svar på vad kommunikations-ministern anser om . En utbyggnadav den innebär knappast vad man menar med ettmiljöanpassat transportsystem.Det bor 10 000 personer i omedelbar anslutningtill . De är väldigt hårtutsatta för bullerproblem. Den tunga godstrafikenskall nu öka med mer än det dubbla, vilket ger enfullständigt oacceptabel livssituation för dessa männi-skor. Det är det ena.Det andra jag undrar om är . För unge-fär stod som värdstad för enalleuropeisk konferens, som handlade just om storstä-dernas trafikmiljö. Den brittiske trafikexperten ut-tryckte stor förvåning över att en så liten stad somMalmö över huvud taget har möjlighet att planera fören tunnelbana, med dess enorma kostnader. Men,sade han, jag förstår att kommunen inte tackar nejom man till största delen får tunneln som en gåva avregeringen.Av kommunikationsministerns svar att döma ärdet underförstått att staten skall stå för resten ochregionen för en del - det är fråga om 3 miljarder förstatens del och 1 miljard för regionen. Är detta rege-ringens åsikt, vilket har hävdats av massmedierna desenaste veckorna?Anf. 82 Kommunikationsminister ():Fru talman! har beskrivit di-lemmat ganska bra genom att tala om att det finnsproblem, men också fördelar, med båda trafiklösning-arna. för med sig en del mil-jöproblem. Det är vi båda medvetna om. Citytunnelninnebär inte bara ekonomiska problem, utan det ärockså fråga om att under en ganska lång periodgräva upp en del av de väldigt fina parkerna iMalmö. Båda lösningarna för alltså problem med sig,men så är alltid fallet vid storainfrastruktursatsningar, och det får vi lära oss attleva med.Tanken att en citytunnel skulle vara en gåva av re-geringen faller väl i så fall tillbaka på den regeringsom bad om det här utredningsuppdraget, vilket re-dovisades . I det avseendet känner jagdärför inte att jag skall ta åt mig.Skall kunna finansieras tror jag emel-lertid att det måste bli fråga om någon form av samfi-nansiering mellan regionen och staten. Därmed ärdet också klart att detta inte bara gäller stadutan att det är en fråga för hela , och det ärdärför oerhört viktigt att man är överens i helaregionen om hur mycket man är beredd att satsa.Anf. 83 ():Fru talman! Först och främst: Jag kan inte senågra fördelar med någon av de här utbyggnaderna,vare sig eller . Omdetta skulle jag kunna tala medkommunikationsministern i timmar, om jag barafick, men det får jag inte just nu.Att använda statliga medel till , att geden gåvan, är i det här läget fullständigt orimligt,och jag tycker att det är högst anmärkningsvärt medtanke på den svåra situation som vi i Sverigebefinner oss i . Det är nämligen precisdetsamma som att slänga pengarna i sjön.Citytunneln är ett högriskprojekt - det är svårt bådeatt bygga den och att räkna ut vad den kommer attkosta. Vissa bitar av den påminner i svårighetsgradom utbyggnaden över Stora Bält, vilken har blivit60 % dyrare än beräknat.Vad som har framkommit i massmedierna är attkommunikationsminister har ställt sigbakom utredning, som säger att statenskall bidra med 3 miljarder till finansieringen ochregionen 1 miljard. Är det verkligen, i dessa tider,kommunikationsministerns åsikt?Anf. 84 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag förstår att kan se några fördelar med något av alternativen,eftersom utgångspunkterna är så olika och honmenar att bron inte borde finnas. Det är det som göratt det är litet svårt att diskutera sakfrågan. har viett beslut om bron, och det betyder att vi också pånågot sätt måste göra det möjligt att komma upp påbron. Jag tycker då att man skall göra det absolutbästa av situationen.Det finns fortfarande en del att diskutera kringvad som är det bästa och vad som är rimligastkostnadsmässigt. Den diskussionen är inte färdig,vare sig med regionen eller inom departementet.Vad som har framkommit i massmedierna kanskeman inte alltid skall sätta så oerhört stor tilltro till.Vi har från departementets sida sagt att ett beslut börfattas inom någorlunda rimlig tid, så att man iMalmöregionen vet vad man har att planera efter,men det fordras också en enig ståndpunkt från helaSkåneregionen.Anf. 85 ():Fru talman! Tunneln löser inga som helst regiona-la trafikproblem. Det är synd om inte kommunika-tionsministern på ort och ställe sätter sig in i den sa-ken. Tunneln är, som jag redan har påpekat, en tun-nelbana för och ingenting annat. Vii pendlarkommunerna runt omkring har ingen somhelst glädje av den. För övrigt blir det inga pengaröver till att finansiera utbyggnaden förMalmötrafiken runt omkring i kommunerna.Visserligen menar kommunikationsministern attjag har en helt annan utgångspunkt därför att jag intevill ha någon bro, och det vill jag de facto icke. Menom denna bro nu kommer till stånd, varför skall dendå anläggas så att hela , 10 000 personer,natur- och kulturvärden, går till spillo därför att manplanerar brofästet på fel ställe? Lägger man i ställetbrofästet i hamnen norr om slipperman undan alla dessa problem och en oerhördmängd stora kostnader. Ett faktum är att om man istället hade satsat på en tunnel till hamnen ochvidare in till Centralen, hade kostnaderbetalats bara av en citytunnel.Anf. 86 Kommunikationsminister ():Fru talman! Den här diskussionen visar att det rå-der väldigt delade meningar inom ,och jag tror att den första och viktigaste förutsättning-en för att vi skall kunna reda ut detta är att man kom-mer fram till en enstämmig uppfattning inom regio-nen.Anf. 87 ():Fru talman! Kommunikationsminister !I regionen har alltså länsstyrelsenuppenbarligen sagt ja till att delfinansiera tunneln,medan alla de som kommer från regioner runtomkring har menat att det är väldigt synd, eftersomvi inte har någon glädje av en sådan tunnel. I det härläget, när det är så otroligt många olikauppfattningar som råder, varför tar då intekommunikationsministern initiativet till endiskussion med om att åtminstone, genomatt lägga brofästet på ett annat ställe, försöka undanrö-ja de stora problem som annars uppstår i ?Anf. 88 Kommunikationsminister ():Fru talman! Även om brofästet råder det efter vadjag har förstått väldigt olika meningar i Malmöregio-nen.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1994/95:118 om passagerar-kontroll på färjorAnf. 89 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig omjag avser att vidta några åtgärder för att åstadkommaen bättre passagerarkontroll, alternativt obligatoriskapassagerarlistor, på färjor.Enligt nu gällande regler finns ett obligatorisktkrav på passagerar- och besättningslistor i utlännings-förordningen. Kravet gäller för fartyg som kommittill från utlandet. Det gäller dock inte förpassagerarfartyg i linjetrafik med fastställd turlista,dvs. har emellertid gett ut enrekommendation till rederierna att fartyg iturlistetrafik som avgår från svensk hamn skall förapassagerarlistor. Den tragiska olyckan med detestniska fartyget hartyvärr visat att de nuvarande rutinerna inte ärtillräckliga.Inom pågår ett ar-bete med en proposition om obligatoriska passagerar-listor på alla passagerarfartyg. Avsikten är att presen-tera denna proposition för så snart sommöjligt. Eftersom frågan kräver visst nordisktsamråd är det dock inte troligt att de nya reglernakan träda i kraft förrän tidigast . Föratt inte förlora tid pågår på Sjöfartsinspektioneninom förberedelse av dedetaljföreskrifter som kommer att bli nödvändiga omriksdagen beslutar i enlighet med regeringenskommande proposition.Anf. 90 ():Fru talman! Jag ber att få tacka kommunika-tionsministern så mycket för svaret, som motsvararmina högt ställda förhoppningar och förväntningar.Åker jag flyg eller bor jag på hotell blirjag på något sätt registrerad i någon form av register,hotelliggare eller liknande. Dessa uppgifter är bl.a.till för att det, om någonting händer, skall gå attkontrollera vilka som finns ombord på ett flygplaneller vilka som har bott på ett hotell.Många människor har frågat mig vad det är förskillnad mellan att åka flyg eller bo på ett hotell ochatt åka till sjöss på en färja. På en färja bor manibland kanske t.o.m. under vatten eller under ettmaskinrum.Jag tycker att det finns skäl att registrera männi-skor på färjor och fartyg på samma sätt som man görpå flygplan och hotell och speciellt på färjor där detsker övernattningar.Jag tycker att det viktigt att man vidtar deåtgärder som jag förstår attkommunikationsministern har för avsikt att göra föratt återställa förtroendet för sjöfarten ochfärjetrafiken. Det är ett förtroende som gått förloratefter de incidenter som förekommit och den katastrofsom inträffat med Estonia.Det är viktigt att återställa det här förtroendetbl.a. för att säkra sysselsättningen för sjöfarten ochden turistbransch och handelsverksamhet som finnsknuten till den.Jag noterar med tillfredsställelse det svar som jagfått. Jag ämnar att följa upp frågan därest inte någothänder och ber avslutningsvis att än en gång få tackastatsrådet för det tillfredsställande svaret.Anf. 91 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag delar uppfatt-ning om vikten av att få ett obligatorium på det härområdet. Jag räknar med att vi, när vi får fram pro-positionen direkt , skall kunna komma tillriksdagen med ett bra förslag som vi båda kan ställaoss bakom.Anf. 92 ():Fru talman! Det tackar jag alldeles särskilt för.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1994/95:136 om Arlandaba-nanAnf. 93 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig vil-ka åtgärder jag ämnar vidta för att bringa klarhet ihanteringen av Arlandabanan.Som jag sade i kammaren iår är frågan om högt prioriterad i rege-ringens arbete. Jag har tagit initiativ till en genom-gång av Arlandabaneavtalen och överväger för närva-rande vilka åtgärder som behöver vidtas för attfrämja en integrering och samordning av trafiken iMälardalsregionen med tågtrafiken till och frånArlanda flygplats.A-Banan Projekt har underhand vänt sig tillKommunikationsdepartementet med en begäran attupphandlingen av skall genomgå enopartisk utvärdering. Regeringen kommer därför attinom kort uppdra åt att granskaupphandlingen av . Regeringen harredan haft vissa kontakter med Riksrevisionsverketsom har börjat att granska upphandlingsdokumenten.Anf. 94 ():Fru talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret på min fråga.Låt mig tillägga att jag är mycket nöjd med svareteftersom en granskning av frågan är på gång. Detgläder mig också att kommunikationsministern skallse över samordningen av trafiken iMälardalsregionen med trafiken till . Tackän en gång för ett bra svar.Överläggningen var härmed avslutad. 22 § Svar på fråga 1994/95:137 om utbyggnadav väg E 6 genom BohuslänAnf. 95 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig när re-geringen avser att lämna besked om en fortsatt ut-byggnad av förbi Uddevalla.Utbyggnaden av väg E 6 genom pågårför närvarande norr om upp till Lerbosöder om . Arbetsplanen för nästa del upptill Torp, Sunningeleden, väster om tätortär under beredning.Mot bakgrund av de synpunkter som kommitfram i olika yttranden i ärendet samt för att medbegränsade resurser på effektivaste sätt kunnatillgodose önskemål angående utbyggnadav norra E 6 beslutadeKommunikationsdepartementet , underden förra regeringen, att inhämta kompletterandeuppgifter inför prövningen av arbetsplanen.Kompletteringen skulle bl.a. belysa effekterna avatt genomföra utbyggnaden på andra delar av väg E6 före utbyggnaden vid och innehålla sam-hällsekonomiska analyser där konsekvenser för miljöoch trafik m.m. skulle framgå.Kompletteringen från har dragit ut påtiden. Jag har vid tidigare tillfällen sagt att beslut omSunningeleden kan väntas mot bakgrund avatt har givit besked om attkompletteringen skulle redovisas i mitten av oktober.Eftersom kompletteringen ännu inte har redovisatstill departementet kan jag tyvärr inte ange någontidpunkt för beslutet.Jag vill ändå betona att regeringen har för avsiktatt skyndsamt fatta beslut om arbetsplanen för , när ärendet har kompletterats och färdig-beretts inom regeringskansliet.Anf. 96 ():Fru talman! Jag ber att få tacka kommunika-tionsministern för svaret som jag beklagaratt detta har hamnat på den nuvarande kommunika-tionsministerns bord mot bakgrund av den långbänkoch den förhalningstaktik som den förra regeringenanvänt sig av i det här ärendet.Min uppfattning är att det egentligen inte hade be-hövts några kompletteringar. Den förra regeringenborde ha fastställt en arbetsplan. Problemet som gjor-de att det hamnade på regeringens bord var att detuppstod tvistigheter om det skulle vara en bro elleren tunnel.Nu har länsstyrelse, kommun och , omjag inte minns fel, diskuterat detta under den senasteveckan. De är överens om att fortsätta utbyggnadenav över eller under Sunningesund. Det är denfrågan som regeringen har att handlägga.Alla diskussioner kring planeringen av vägar ärnaturligtvis mycket viktiga, men detta har stötts ochblötts, det har varit utställningar och det har diskute-rats fram och tillbaka om olika konsekvenser utifrånmiljösynpunkt, förkortning av väg osv. borde detsnart finnas ett underlag för att man skall kunna fattabeslut. Det här betyder naturligtvis väldigt mycketför en region som är mycket drabbad ursysselsättningssynpunkt. Det betyder även mycket urtrafiksäkerhetssynpunkt. Jag hoppas nu att man, närman plockat åt sig de uppgifter som eventuellt kantillkomma, fattar ett beslut så snabbt som möjligt såatt den här verksamheten kan komma i gång. Viväntar på besked. Vi måste ha ett besked.Anf. 97 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag är helt ense med LennartNilsson. Jag förstår att bohuslänningarna behöverbesked. Jag har, precis som jag, läst de pressmeddelanden som kommitfrån . Men vi har ännu inte fått någotslutgiltigt ställningstagande från Central,vilket är orsaken till att vi inte har kunnat göra denslutliga beredningen påKommunikationsdepartementet. Men så fort vi fårdet skall vi göra allt för att bohuslänningarna skall fåett besked så fort som möjligt.Anf. 98 ():Fru talman! Jag tycker att det är mycket positivt.Besked är något av det viktigaste som finns oavsettom man tycker om dem eller inte. Vi i Bohuslänlever ju i ett landskap som har problem och där detär dyrt att bygga vägar. Det finns rasrisker ochannat. Oavsett om det finns problem och om det blirdyrare måste man utgå ifrån trafiksäkerheten och denbelastning som finns på våra vägar. Därför är jagtacksam för att vi kan förvänta oss ett besked så snartsom möjligt och helst innan årsskiftet.överläggningen var härmed avslutad. 23 § Svar på fråga 1994/95:144 om bilregist-renAnf. 99 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaplaner jag har. Frågan har ställts mot bakgrund avatt har fått uppgiften att regeringenplanerar en proposition om centralisering avbilregistret till Örebro.Mina planer är att, såvitt möjligt i enlighet medden till överlämnade propositionsförteck-ningen, lägga fram den proposition om den framtidatrafikadministrationen som anges i dennaförteckning och som kommer att behandlabilregistrets organisation.Anf. 100 ():Fru talman! Jag tackar vår nya kommunikations-minister för svaret. Det är ju rakt på sak. Det bliralltså ett förslag om en centralisering av bilregistren.Jag har frågat runt bland människor, bl.a. påolika myndigheter, i bilhandeln, bland allmänhet ochpolitiker från skilda partier om de kan se någonfördel med detta. Jag har kommit fram till att detbara är på som man tror att det här är bra.De flesta landshövdingar - kanske med undantagav någon som kan räkna med att få den nya centralaorganisationen, om denna till äventyrs, eller mot alltförnuft, skulle komma till stånd i - är emotdet här. Det kan sägas vara fråga om ett försvar avden egna myndigheten. Länsstyrelserna sysselsätterju här sju åtta personer. Men framför allt är det frågaom en service till allmänheten.En vanlig länsstyrelse i ett län med 250 000-300 000 invånare har minst 50 besök avbilägare - dvs.