prot · GH09103 · 1994-05-05 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:103Torsdagen den 5 majKl. 12.001 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 29 april.2 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotionerna1993/94:Sk45--Sk52 till skatteutskottet3 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 4 majSkU34 Indirekta skatterMom. 2 (internationellt samarbete)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:282 för utskottet13 för men.1 avstod53 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:117 s, 70 m, 27 fp, 26 c, 20 kds, 21 nyd, 1 -För men. :11 v, 2 -Avstod:1 cFrånvarande:21 s, 10 m, 6 fp, 4 c, 6 kds, 2 nyd, 3 v, 1 -Mom. 3 -- 6 (kraftvärme, m.m.)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (s)Votering:167 för utskottet128 för res. 154 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:70 m, 27 fp, 27 c, 20 kds, 21 nyd, 2 -För res. 1:117 s, 10 v, 1 -Frånvarande:21 s, 10 m, 6 fp, 4 c, 6 kds, 2 nyd, 4 v, 1 -Mom. 7 (industrins energiskatter)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:283 för utskottet13 för men.53 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:117 s, 70 m, 27 fp, 27 c, 20 kds, 21 nyd, 1 -För men. :11 v, 2 -Frånvarande:21 s, 10 m, 6 fp, 4 c, 6 kds, 2 nyd, 3 v, 1 -Mom. 11 (vindkraft)1. utskottet2. 2 i motsvarande del (s)Votering:177 för utskottet117 för res. 21 avstod54 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:70 m, 27 fp, 27 c, 20 kds, 20 nyd, 10 v, 3 -För res. 2:117 sAvstod:1 nydFrånvarande:21 s, 10 m, 6 fp, 4 c, 6 kds, 2 nyd, 4 v, 1 -Mom. 13 (sänkt skatt på nya bilar)1. utskottet2. 3 (nyd)Votering:274 för utskottet21 för res. 354 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:117 s, 70 m, 27 fp, 27 c, 20 kds, 10 v, 3 -För res. 3:21 nydFrånvarande:21 s, 10 m, 6 fp, 4 c, 6 kds, 2 nyd, 4 v, 1 -Mom. 20 (miljöklassning av drivmedel)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:281 för utskottet13 för men.1 avstod54 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:117 s, 70 m, 27 fp, 26 c, 19 kds, 21 nyd, 1 -För men. :11 v, 2 -Avstod:1 kdsFrånvarande:21 s, 10 m, 6 fp, 5 c, 6 kds, 2 nyd, 3 v, 1 -Mom. 22 (reklamskatten)1. utskottet2. 6 (nyd)Votering:246 för utskottet23 för res. 624 avstod56 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:91 s, 69 m, 27 fp, 27 c, 19 kds, 10 v, 3 -För res. 6:2 s, 21 nydAvstod:22 s, 1 m, 1 kdsFrånvarande:23 s, 10 m, 6 fp, 4 c, 6 kds, 2 nyd, 4 v, 1 -() anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat nej.Mom. 29 (alkohol och tobak)1. utskottet2. 10 (nyd)Votering:272 för utskottet21 för res. 1056 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:117 s, 69 m, 27 fp, 27 c, 20 kds, 9 v, 3 -För res. 10:21 nydFrånvarande:21 s, 11 m, 6 fp, 4 c, 6 kds, 2 nyd, 5 v, 1 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KU19 En ombildning av arbetsgivarorganisationenför det statliga områdetKammaren biföll utskottets hemställan.JuU13 Rasistisk brottslighetMom. 2 (rasistiska inslag somstraffskärpningsgrund)Yrkanden:1. utskottet2. 1 (v)Votering:276 för utskottet17 för mot.1 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:108 s, 70 m, 27 fp, 27 c, 20 kds, 21 nyd, 3 -För mot. :6 s, 11 vAvstod:1 sFrånvarande:23 s, 10 m, 6 fp, 4 c, 6 kds, 2 nyd, 3 v, 1 -Mom. 3 (invandrares rasism somstraffskärpningsgrund)1. utskottet2. 1 (nyd)Votering:275 för utskottet20 för res. 154 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:117 s, 70 m, 27 fp, 27 c, 20 kds, 1 nyd, 10 v, 3 -För res. 1:20 nydFrånvarande:21 s, 10 m, 6 fp, 4 c, 6 kds, 2 nyd, 4 v, 1 -Mom. 4 (förslaget till lag om ändring ibrottsbalken)1. utskottet2. 2 (nyd)Votering:274 för utskottet21 för res. 254 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:117 s, 70 m, 27 fp, 27 c, 20 kds, 10 v, 3 -För res. 2:21 nydFrånvarande:21 s, 10 m, 6 fp, 4 c, 6 kds, 2 nyd, 4 v, 1 -Mom. 6 (förbud mot organiserad rasism)Yrkanden:1. utskottet2. utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till mot. 2 (v)3. utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till mot. 4 (s)Förberedande votering:Ställdes mot. 4 mot mot. 2som biträddes med acklamation.Huvudvotering:271 för utskottet20 för mot. A344 avstod54 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:106 s, 70 m, 27 fp, 26 c, 20 kds, 20 nyd, 2 -För mot. A34:8 s, 11 v, 1 -Avstod:2 s, 1 c, 1 nydFrånvarande:22 s, 10 m, 6 fp, 4 c, 6 kds, 2 nyd, 3 v, 1 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JuU26 Disciplinförseelser av krigsmän m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.JoU20 Utvidgande av Norra Kvills nationalparkKammaren biföll utskottets hemställan.BoU16 Bostadsbidrag ochbostadsanpassningsbidragMom. 4 (bostadsbidrag till hushåll utan barn)1. utskottet2. 1 (nyd)Votering:273 för utskottet21 för res. 155 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:116 s, 70 m, 27 fp, 27 c, 20 kds, 10 v, 3 -För res. 1:21 nydFrånvarande:22 s, 10 m, 6 fp, 4 c, 6 kds, 2 nyd, 4 v, 1 -Mom. 5 (en vidgning av bidragskretsen)1. utskottet2. 2 (s)Votering:149 för utskottet128 för res. 217 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:70 m, 27 fp, 27 c, 20 kds, 4 nyd, 1 -För res. 2:117 s, 9 v, 2 -Avstod:17 nydFrånvarande:21 s, 10 m, 6 fp, 4 c, 6 kds, 2 nyd, 5 v, 1 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.BoU17 ElöverkänslighetKammaren biföll utskottets hemställan.Meddelande om samlad voteringTalmannen meddelade att lagutskottetsbetänkanden LU26 och LU23,socialförsäkringsutskottets betänkanden SfU16 ochSfU22 samt utbildningsutskottets betänkandeUbU9 skulle avgöras i ett sammanhang efteravslutad debatt.4 § betänkande1993/94:LU26 Skuldsaneringslag (prop.1993/94:123).Anf. 1 ():Fru talman! Äntligen en skuldsaneringslag! Så kansvenska folket uttrycka sig.Regeringen har lagt ett förslag om enskuldsaneringslag på bord. För demmed mycket stora skulder har det varit efterlängtat.Riksdagen har att fatta beslut om denna lagsom skall gälla från den 1 juli 1994.Skuldsaneringslagen innebär för många enmöjlighet att leva ett drägligare liv utan en ständigtgnagande oro för ekonomin och utan de bekymmersom den ger upphov till. Den överskuldsatte får enmöjlighet, en ny chans, att komma ur sin mycketsvåra situation. Men det kommer att ställas myckethöga krav för att skuldsanering skall beviljas. Bl.a.handlar det om att man inte kan betala sina skulderunder överskådlig tid.Syftet är att skuldsaneringen skall vara ekonomisktrehabiliterande. Som ett slags huvudregel skall allaskulder omfattas av skuldsaneringslagen.En förutsättning är att den skuldsatte av egen viljaoch med aktivt bidragande vill komma till rätta medsin ekonomiska situation. Den skuldsatte skall somett första steg själv med hjälp av t.ex.konsumentvägledare och socialtjänstensbudgetrådgivare försöka nå en överenskommelsemed dem han eller hon häftar i skuld till.Om ytterligare hjälp behövs skall den skuldsattekunna ansöka om skuldsanering hoskronofogdemyndigheten för att på frivillighetensgrund komma överens med kreditgivarna. Syftet ärhär att en betalningsplan omfattande skallupprättas. bör den skuldsatte iprincip inte längre vara tyngd av skulder.Det kan finnas fall där kreditgivarna inte accepteraren sådan lösning. En domstol skall då kunna fattabeslut om en tvingande skuldsanering.Men vilka är orsakerna till att regeringen först nuefter påtryckningar från framför allt osssocialdemokrater presenterar enskuldsaneringslag? Låt oss se litet grand påhistorien.Bakgrunden är följande. Under första hälften av1980-talet ökade hushållens skuldsättninglångsamt. Utvecklingen vände 1985 med en ökadnettoupplåning , då den avstannadeför att i stället vända. Ränteutgifterna som andel avinkomsten ökade kraftigt . Det varinte som den långsamt började minska.Till bilden hör att det var lätt att låna pengar under1970-talet och en bra bit in . Det varockså billigt. Men situationen har förändrats. Förden som av olika anledningar skuldsatte sig finnslånen kvar. I dagens situation med en verklighetpräglad av ekonomiska problem för landet ställs allthögre krav på den enskilde. Den sociala välfärden är pågod väg att försämras. Arbetslösheten gräver storahål i den familjs ekonomi där någon av, eller bägge,makarna har förlorat sitt arbete.Frågan om skuldsanering har behandlats vid ettflertal tillfällen inte bara i utan också avflera utredningar. Skuldsaneringen finns också medi rapporter från bl.a. Konsumentverket.Riksdagens revisorer har också tagit sig an fråganom skuldsanering. Det är viktigt att verka för enekonomisk rehabilitering, var meningmed anledning av revisorernas förslag 1986/87:7.Redan 1987 påtalade behovet av enekonomisk rehabilitering av skuldsatta. I slutet avsamma år ansåg att man borde utsättafrågan om skuldsanering för en allsidig ochförutsättningslös översyn.1988 tillsatte den dåvarande socialdemokratiskaregeringen två utredningar som behandladeskuldsaneringen. Bägge kom fram till att det ärnödvändigt att en skuldsaneringslag blir verklighet.Insolvensutredningen kom 1990 med ettdelbetänkande om skuldsaneringslagen efter det attutredningen behandlat frågan med förtur. Det varett starkt gensvar för en skuldsaneringslag frånremissinstanserna.Man sade bl.a. att det som för ett kreditinstitut ären förlust som kan balanseras av vinster är för denenskilde en förlust med genomgripande personligakonsekvenser. Detta motiverar samhälletsstödåtgärder då kreditmarknadens aktörer har vittskilda utgångspunkter.Våren 1992 behandlades skuldsaneringslagen igenav . som vi fattade beslut om enny konsumentkreditlag avslog den borgerligamajoriteten de socialdemokratiska motionerna ominförandet av en skuldsaneringslag. sade i sitt betänkande att det ärangeläget att det införs en möjlighet tillskuldsanering för fysiska personer i Sverige.Meningen var från början att regeringen skullepresentera ett förslag till en skuldsaneringslaghösten 1993. Lagen skulle träda i kraft den 1januari 1994. Det var beslut så sent somi . Det meddelades senare att ett lagförslagskulle läggas på bord . En lagkunde träda i kraft . Men det varförst som vi skulle få möjlighet att tadel av regeringens förslag.Det har varit väl känt att den moderatajustitieministern helst inte ville se enskuldsaneringslag. Hon har bl.a. varit rädd för attbetalningsmoralen skall sänkas i stället för att se tillhur de enskilda familjerna skulle kunna leva ettnormalt liv.Det kom ingen proposition. I stället svaradejustitieministern i ett frågesvar här i kammarenden att hon inte var beredd att läggafram något förslag. Hon ville avvakta de frivilligalösningar som prövades och se vad de kunde ledatill.Fru talman! Jag är helt på det klara med attfrivillighetens väg är att föredra i fall som har attgöra med människor och deras ekonomi. Men detmåste finnas en laglig grund att stå på. Det är därförsom skuldsaneringslagen är så viktig. Den ärefterlängtad av många.Våren 1993 behandlade vi skuldsaneringslagenytterligare en gång i lagutskottet. I tolv motioner,varav hälften från Socialdemokraterna, yrkademan på ett införande av en lagstiftning i frågan.Samfällt förordade lagutskottet att regeringenskulle utarbeta en skuldsaneringslag som kundeträda i kraft . Det var medkraftfulla skrivningar som utskottet påvisade hurviktigt det var att lagstiftningen kom till stånd.Vidare fanns det utredningar. De utländska erfarenheternafrån och hade tagits i beaktande.Det fanns remissvar som till övervägande delen varpositiva. Justitieministern visste med andra ord vadhon hade att göra.Under hösten blev vi lovade att regeringens förslagskulle komma. Men ingenting hände. Det var förstunder mars månad som regeringen ladepropositionen på bord.Fru talman! förslag tillskuldsaneringslag innebär i huvudsak följande.Med skuldsanering avses att en fysisk person helteller delvis befrias från betalningsansvaret för sinaskulder.Förfarandet innehåller tre olika steg.I det första steget, som i huvudsak lämnas utanfördet lagreglerade området, skall en kraftigt skuldsattgäldenär själv försöka träffa en uppgörelse medsamtliga sina borgenärer.Om detta inte lyckas, skall gäldenären hoskronofogdemyndigheten i ett andra steg kunnaansöka om frivillig skuldsanering. Med en sådanfrivillig skuldsanering avses att gäldenärentillsammans med kronofogdemyndighetenupprättar ett förslag till skuldsanering som godtasav samtliga borgenärer.Om någon borgenär motsätter sig ett sådant förslagskall kronofogdemyndigheten överlämna ärendettill tingsrätten, som i ett tredje steg skall kunnabevilja och besluta om en tvingande skuldsanering.Enligt de allmänna villkoren skall det vara fråga omen fysisk person med hemvist i och som inteär näringsidkare. Gäldenären får inte vara ålagdnäringsförbud. Vidare krävs det att gäldenären ärinsolvent och så skuldsatt att han inte inomöverskådlig tid kan betala sina skulder. Det krävsockså att det vid en allmän bedömning framstårsom skäligt att bevilja gäldenären skuldsanering.En skuldsanering enligt lagen skall regelmässigtvara förenad med en betalningsplan förgäldenären, om hans betalningsförmåga inte är sådålig att det helt saknas betalningsmöjligheter. Ensådan betalningsplan innebär att gäldenären underen period av som regel skall leva påexistensminimum och att betalningsförmågandärutöver skall komma borgenärerna till godo.Genomförandet ställer höga krav på gäldenärensegen aktiva medverkan. En skuldsanering omfattari princip samtliga skulder som har uppkommit föreen viss dag inklusive det allmännas fordringaravseende skatt och avgifter. Vissa undantag görsdock. Exempelvis skall fordringar som förenas medpanträtt, fordringar på familjerättsligaunderhållsbidrag och fordringar som innebär ettfortsatt ömsesidigt utväxlande av prestationer inteomfattas av en skuldsanering. De fordringar somomfattas av skuldsaneringen skall i princip ocksåbehandlas lika -- dvs. alla borgenärer skall drabbasav en lika stor procentuell nedskrivning av sinafordringsbelopp.Fru talman! Betänk ett slag de människor som avolika anledningar har fastnat i kreditträsket ochsom har mycket stora skulder! Betänk hur derasvardag ser ut! Vi kan försöka sätta oss in i derassituation där pengarna inte räcker. Det är inte frågaom de skall försöka klara av sina skulder inomnågra år, därför att skulderna är betydligt större änså. Det kanske handlar om flera decennier, ellerkanske om hela livet, innan skulderna är avbetalda.För dessa människor har skuldsaneringslagen bliviten räddning, något att vänta på som kan ge dem enannan vardag med framtidstro och hopp. Det ärdärför som skuldsaneringslagen är så viktig. Det ärviktigt att alla krafter nu sätts in, såväl lokalt somregionalt, för att nå syftet med en väl fungerandeskuldsaneringslag.Med detta, fru talman, yrkar jag bifall tillhemställan i lagutskottets betänkande nr 26 omskuldsanering.Anf. 2 ():Fru talman! Äntligen har vi kommit fram till ettriksdagsbeslut om skuldsanering förprivatpersoner. De gångna årens köp- och kredityrahar ju drabbat många. Privatpersoner, företag ochbanker har drabbats. Bankerna fick sinsaneringsmöjlighet genom Bankakuten. gällerfrågan privatpersoner som är ohjälpligt fast iskuldfällan. Det är där skuldsaneringslagenkommer in.Lagens huvuddrag är, som vi redan har hört: Dengrundläggande utgångspunkten är att omgäldenären är så skuldsatt att han inte kan betalainom överskådlig tid införs en möjlighet tillskuldsanering. Den här skuldsaneringen innebäroftast en större eller mindre nedskrivning av deskulder som en person har -- men under vissabestämda förutsättningar.En saneringsplan måste upprättas för att fastställabetalningsförmågan och som regel en bedömningunder en period av framåt. Då skallgäldenären betala så mycket som maximalt ärmöjligt sedan pengar, medel, undantagits förexistensminimum.Det här saneringsförfarandet skall, som redan haromnämnts, i första hand genomföras av denenskilde gäldenären med hjälp av kommunalbudgetrådgivare. I andra hand får ett komplettsaneringsförslag upprättas genomkronofogdemyndigheten. I tredje hand -- om maninte kan komma överens, om det blir oenighet trotsdetta mellan parterna -- kan, och får, ärendetavgöras vid domstol.Jag tycker att det är angeläget att redan nu ge ettklart besked: Alla får inte bli sanerade från allaskulder. Det här lagförslaget kan lätt väcka falskaförhoppningar. Jag vill meddela det redan nu för attundvika något sådant.I varje enskilt fall måste det göras enskälighetsbedömning av en mängd olika faktorer.Det gäller hur skulderna har uppkommit, vad detär för skulder, när skulderna har uppkommit osv. Ibotten ligger att vi måste beakta den allmännabetalningsmoralen. I klartext betyder det att vi intekan sanera skulder hur som helst för ett antalmänniskor. Då undrar kanske resten avgäldenärerna: Varför skall jag betala mina skulder?På det viset kommer man att undergräva den totalabetalningsmoralen i samhället. Där går den yttregränsen.Men av dem som beviljas skuldsanering krävs det,som jag har sagt, vissa uppoffringar. Det gäller attleva på existensminimum. Det gäller att fullföljabetalningsplanen, som regel under fem år.Men uppoffringen följs av en rejäl belöning,nämligen att man då blir fri från den skuldfälla somhar fjättrat en . Framtiden kandärmed bli ljusare för dessa människor.Så här är lagen konstruerad, men skuldsaneringmåste också fungera i verkligheten. Det kräverförutom gäldenärens aktiva medverkan en god viljafrån alla andra inblandade för att gäldenären skallkomma ur skuldfällan. Det måste göras nödvändigasatsningar från statliga och kommunalamyndigheter, från långivare -- framför alltbankerna -- och från andra borgenärer.För att skuldsaneringen skall kunna fungera iverkligheten är jag övertygad om att man måsteskapa särskilda ''skuldsaneringsfunktioner''framför allt inom socialförvaltningen, inom bankeroch vid kronofogdemyndigheterna. Samverkanmellan de här tre instanserna är nödvändig omskuldsaneringen skall fungera.I centrum för hela skuldsaneringsförfarandet stårkronofogdemyndigheten som bär ett stort ansvarför att det hela skall fungera. Vi har all anledningatt tro att den kommer att bära detta ansvar medstor framgång men inte utan ansträngning, det skallvi vara klara över. Jag känner till att man påRiksskatteverket, under vilket exekutionsväsendetsorterar, är i full färd med att se till att kunna fyllajust den centrala funktion somkronofogdemyndigheterna måste ha inomskuldsaneringsverksamheten.Fru talman! Kontinuerlig uppföljning avlagstiftning är alltid viktig. Här finns det ett särskiltstort behov av att man ingående följer lagen ochdess tillämpning redan från början.Regeringsförslaget är visserligen en bra produkt påett svårt område och ligger helt i linje medlagutskottets beställning.Men skuldsaneringslagen är också något av en nyrättslig figur med flera rättsliga innovationer, båderegelmässigt och organisatoriskt. Detta gällersärskilt det som man kan kalla förkvarboendemöjligheten, alltså möjligheten attkunna bo kvar i sitt hus och framför allt i sinbostadsrätt, efter en skuldsanering.Kvarboendemöjligheten bygger på något som mankan kalla för simulerad exekutiv försäljning. Det äromöjligt att här gå in i detalj på exakt vad dettabetyder, men det betyder att det görs en exekutivförsäljning på låtsas och så får den boende bo kvar.Detta är en synnerligen stor rättslig innovation, ochden kräver extra uppmärksamhet. Det blir särskiltviktigt att följa upp de första rättsfallen som dykerupp hos kronofogdemyndigheten och domstolen.De rättsfallen får särskilt stor betydelse och blirstyrande för rättstillämpningen.Till slut vill jag framföra en stark vädjan till allaberörda. Hjälp till att skapa en väl fungerandeskuldsanering! För denna vädjan föreligger fleramotiv, både mänskliga -- som man lätt inser -- ochekonomiska. De nu aktuella människorna sitterohjälpligt fast i skuldfällan. Om vi lagstiftaresläpper ut dessa människor ur skuldfällan är detbåde en mänsklig framgång och en ekonomiskfördel. Det uppkommer nämligen ensamhällsekonomisk vinst också. Det kan varatryggt för dem som bara mäter allting i pengar attveta att det faktiskt också finns ensamhällekonomisk vinst.Avslutningsvis finns det all anledning att fastslå attdetta lagstiftningsarbete är en stor framgång förlagutskottet. Utskottet har envist och delvis imotvind drivit frågan, men har även fåttparlamentets stora stöd när det har behövts. Nuframlägger utskottet ett enhälligt förslag. Detenhälliga förslaget inkluderar även BengtKronblad.Fru talman! Min hemställan är enkel och klar. Jagyrkar bifall till lagutskottets hemställan.Anf. 3 ():Fru talman! har enats om enskuldsaneringslag eller, som man skulle kunnauttrycka det, en liten fallskärm för den vanligamänniskan, som utan egen förskyllan råkat iekonomiska svårigheter, som hon inte själv kanklara ut, även om hon skulle hålla på att betala helalivet ut.Behovet av en skuldsaneringslag är tyvärr ganskastort. Vi har ett 80-tal bakom oss då allt fler föllinför frestelsen att falla inför slipadeförsäljningsargument och göra olika inköp.Fastigheter och kapitalvaror förvärvades med storbelåning och höga räntor och blev fallet för mångamänniskor. När vi nu är inne i en lågkonjunkturmöts man av arbetslöshet, ändrade räntor ochslopade möjligheter till ränteavdrag vid sidan avoförutsedda händelser på det personliga planet.Det är således nödvändigt att inse behovet av en lagsom hjälper människor som hamnat i dennasituation.Regeringen beslöt på initiativ avcivilminister om enförsöksverksamhet med frivillig skuldsanering iStockholm och . Målsättningen var attverksamheten skulle pågå ungefär , meneftersom propositionen nu har kommit harprojektet lagts ned.Fru talman! Behovet av en skuldsaneringslag ärstort. Den behövs inte bara för att hjälpamänniskor ur ekonomisk ruin. Det är också frågaom en persons sociala situation. En dylik situationpåverkar hela det sociala livet. Det måste varanedbrytande att konstatera sin insolventa situation.I en dylik situation är det näst intill omöjligt att repamod och förhandla om en sanering av skuldernamed långivaren. Jag tror inte att det finns någonsom missunnar en medmänniska att bli kvitt sinaskulder oavsett om det sker med hjälp avskuldsaneringslagen eller genom ett eget initiativtill återbetalning.Låt mig ta ett litet exempel på behovet av enskuldsaningslag. Kanske, eller förhoppningsvis,kommer man inte att behöva utnyttja lagensfördelar till så stor grad . Men i detprojekt jag nämnde i och varantalet ärenden 314 . Av dessabedömdes av hushållen vara i behov avnedskrivning av sina skulder. Ur statistiken kanman finna att nära hälften av de hjälpsökande varensamstående utan barn. Bland dem var något flermän än kvinnor. Hushållens samlade skulderuppgick till . Det ger engenomsnittsskuld på ca . Menskillnaderna var stora, från några tillflera . Många av dessa personerhade satsat på villor när räntorna och priserna varhöga, och därefter kom arbetslösheten.Fru talman! Oavsett om det rör sig om mycket ellerlitet pengar, så vill jag än en gång belysa den socialabiten. Det är oerhört viktigt att vi hjälpermänniskor från att inte komma in i en personlig krispå grund av alltför höga skulder. Dessa negativaeffekter kan få ännu större och ännu mer förödandekonsekvenser, med påföljande kostnader församhället.Som kristdemokrat vill jag tacksamt noterautskottets behandling av frågan med tanke på dessaaspekter. Vi kan konstatera att människan kommeri fokus. Vi kan tillsammans lyfta en hel familj elleren individ ur ett låneträsk som de ofrivilligt hamnati.