prot · GH09110 · 1994-05-25 00:00:00 — , som är minister och chef förskyddsmaktssekretariatet på UD, uttryckt precissamma sak, nämligen att statsministern skaparosäkerhet om svensk neutralitetspolitik.I en artikel i i årsäger förre kabinettssekreteraren i UD SverkerÅström:''Den tolkning som Bildt företräder har lett honomtill att spekulera om hållning i fall av hotmot de baltiska länderna. Han säger sig icke kunnase neutraliteten som ett sannolikt val för iett sådant läge. Det må han gärna anse men han harinte något mandat att på folkets vägnar görauttalanden om vår hållning i hypotetiska framtidasituationer med oklara konturer. ''Även i utländska tidningar har man konstaterat attSverige har gjort avsteg från tidigare förd politik,med anledning av statsministerns tal.I den danska tidningen kunde vi den 20november 1993 läsa följande:''Talen markerar en klar kursändring i förhållandetill den svenska uttalanden under desenaste åren då man slagit fast att skall varaneutralt i tillfälle av krig i närområdet. ''Herr talman! Den borgerliga majoriteten ikonstitutionsutskottet betalar ett högt pris då deninte vill uttala det olämpliga i att statsministern geromvärlden en ny och högst tvivelaktig tolkning avvår säkerhetspolitik. Det är en tolkning som heltsaknar stöd i beslut som fattats i denna kammare.Anser de övriga partierna att det är viktigt att detråder politisk enighet om den svenskasäkerhetspolitiken? Anser de att den citeradeversionen från statsministerns tal innebär att detråder enighet?Att statsministerns tolkning av svensksäkerhetspolitik inte står i överensstämmelse medriksdagens beslut är klart. Det har skapat osäkerheti och utomlands. Så får det inte fortsätta.Statsminister kan därför inte undgå kritikför sitt agerande.Jag ber, herr talman, att med anledning av detta fåyrka bifall till den socialdemokratiskareservationen nr 8 som fogats till betänkandetunder avsnitt 17.Anf. 83 ():Herr talman! Den nya formel som harställt sig bakom när det gäller utrikes- ochsäkerhetspolitiken uttalade ,men det finns skäl att upprepa den. Man säger att''vårt land skall kunna vara neutralt i händelse avkrig i vårt närområde''. ''Skall kunna'' innebär juockså att det har öppnats för alternativ, på ett annatsätt än vad som gällde med den tidigareformuleringen, dvs. att politiken syftade tillneutralitet i krig i vårt närområde.Det här har också, som sade,uppfattats så att det inte är fråga om någonväsentlig ändring av utrikespolitiken, utan bara enprecisering av hur man tänker sig att det skall gå till.När tar det här till intäkt för att göra deformuleringar som han har gjort i sitt tal, skaparhan naturligtvis en irritation, en oro och enosäkerhet också i vårt land om vilken sortsutrikespolitik som egentligen står för.Vi har från början i haft deninställningen att det skulle ha varit bättre attbibehålla den gamla formuleringen, omalliansfrihet syftande till neutralitet i krig. Denuppfattningen har vi fortfarande. Den nyaformuleringen har inte visat sig vara bra. Detframgår ju i de här sammanhangen.Carl Bildt säger också i sitt tal: ''Den automatik ivår politik som var en konsekvens av detblockuppdelade finns .'' Det äralltså murens fall och upplösningen avWarszawapakten som har ändrat förutsättningarna.Man kan naturligtvis säga att förutsättningarna harändrats, men har också , i130--, fört ungefär sammaalliansfrihetspolitik, syftande till neutralitet, utanatt NATO eller fanns. NATOskapades 1949 och 1955. Den härpolitiken fördes , medbetydande framgång.Jag vill inte säga att den här politiken har varitspeciellt ärofull eller speciellt moralisk, men denhar gynnat svenska folkets möjligheter att hålla sigutanför krig och konflikter och verkatstabiliserande för säkerhetspolitiken i Norden.Därom är de flesta analytiker ense.Det här har uppfattats som ett försök till enkursändring och har skapat osäkerhet i våromvärld. Jag kan tänka mig många framtidasituationer i de geopolitiska förhållandena, då , stark stormakt i söder och en stor, starkstormakt öster om oss kommer att råka i konfliktmed varandra och vill utnyttja det skandinaviskaterritoriet för sina syften. Det är de grundläggandegeopolitiska förhållandena som har varit grundenför den typ av utrikespolitik som har formulerats.De har i princip ännu inte ändrats, även om vi kanhoppas att vi rör oss i den riktningen.Jag menar att det kommer att kunna uppståsituationer då vi gör skilda bedömningar av vilkamilitära åtgärder som skall vidtas, skildabedömningar gentemot t.ex. i en konfliktmellan och . Det kan då vara enfördel att stå kvar i den alliansfria positionen.Det kan också vara så att man gör gemensammabedömningar, att man kommer till samma slutsatsom vilka militära åtgärder som är nödvändiga, ochi så fall skulle en allians kunna vara till fördel.Men det är för tidigt att dra några bestämdaslutsatser om hur utrikes- och säkerhetspolitikenskall formeras i de här avseendena. Tills vidaremåste den framgångsrika politik som har förts närdet gäller alliansfrihet och neutralitet ligga fast.Vi har också under avsnitt 17 velat rikta kritik motstatsministern på grund av det här talet.Anf. 84 ():Herr talman! sade förut att man idet här fallet inte behövde söka med ljus och lyktaefter förevändningar för att angripa regeringen.Det beror på hur stor tyngd man vill ha i sin kritik.I det här fallet tycker jag att talet om att göra enhöna av en fjäder verkligen är på sin plats.Socialdemokraterna vill rikta kritik -- t.o.m. starkkritik -- mot statsministern för hans tal omBaltikum . Det påstås iden socialdemokratiska reservationen att detta talskulle ha skapat osäkerhet om innehållet i densvenska säkerhetspolitiken och att det skulle havarit nya ståndpunkter som fördes fram.Utskottets majoritet delar helt naturligt inte allsdenna uppfattning. I själva verket hade desynpunkter som fördes fram av statsministern den17 november framförts vid ett flertal tillfällen, bådei tal och i skrift. De var väl kända i helaregeringskretsen, och de låg dessutom helt i linjemed den uppfattning utrikesutskottet uttryckt närdet gäller vår säkerhetspolitik.Socialdemokraterna kritiserar också formen. Mansäger att statsministern borde ha samrått medregeringskollegerna. Men snälla nån -- var detnödvändigt att samråda om sådant som redan varallmänt känt i regeringskretsen?Socialdemokraterna menar att Utrikesnämndenborde ha inkallats. Det hade varit exempellöst avstatsministern att kalla in utrikesministern för attmeddela att han tänkte hålla ettanförande där han skulle upprepa ståndpunktersom han tidigare hade fört fram i olikasammanhang! Det är inte för sådana ändamål somvi har Utrikesnämnden.Förvisso uttryckte någotsom jag tror att ett stort folkflertal i detta land ärberett att ställa sig bakom, nämligen ett stöd åt debaltiska folken, åt , och Litauen.De skall inte än en gång behöva känna att de,liksom 1940, blir förrådda av . De skall inteän en gång behöva känna att de, liksom de baltersom utlämnades av på skammens dag, intekan lita på Sverige.Statsministern har inte skapat något som helstproblem i detta sammanhang. De problem somfinns har skapats tidigare genom uttalanden avsådana personer som , och , väl kändasocialdemokratiska profiler.Med detta, herr talman, yrkar jag att utskottetsanmälan godkänns och att anmälan i reservationenavslås.Anf. 85 () replik:Herr talman! Till vill jag säga att detfinns tyngd i vår kritik.Detta är inte vilket ärende som helst. Det handlarom svensk säkerhetspolitik, och det står helt klartatt statsministerns uttalande har skapat osäkerhet,inte bara här hemma utan även i andra länder. Imitt anförande tidigare citerade jag SverkerÅström, . och den danskatidningen sade att statsministern vid ett flertaltillfällen har upprepat samma sak. Ja, men detförändrar inte innehållet i sak. Ärendet är nämligenav en sådan betydelse att det borde behandlas iSveriges riksdag.Svensk säkerhetspolitik får inte bli uttryck förstatsministerns personliga åsikter. I mer än ett halvtår har begärt överläggningar medstatsministern om säkerhetspolitiken, bl.a. medanledning av att statsministern vid ett flertaltillfällen gett uttryck för personliga åsikter. Svensksäkerhetspolitik får inte bli uttryck för något privattyckande. Den skall läggas fast i riksdag.Jag vill upprepa min fråga: Anser attdet är viktigt att det råder enighet om svensksäkerhetspolitik? Jag ser fram emot ett svar på denfrågan.Anf. 86 () replik:Herr talman! Jag vill erinra om attdet varken är , ellerden danska tidningen som utformar densvenska säkerhetspolitiken. Det görs av regeringenoch riksdagen.Statsministerns tal låg helt i linje med vad som hadeframkommit i utrikesutskottet i riksdag.Det fanns alltså inte några stora nyheter i detta talöver huvud taget. Om det ändå uppfattades så avElvy och vissa andra socialdemokraterså får det väl vara på det viset. Det är inte mycketatt göra åt.Nog är det bra om det kan råda enighet om vårsäkerhetspolitik, men det får kanske inteåstadkommas till vilket pris som helst. Det harockså en hel del att göra med tolkningar i dessasammanhang.Anf. 87 () replik:Herr talman! Än en gång vill jag säga att det intebara är vi socialdemokrater som har gjort dennatolkning av innebörden av statsministerns tal.I sin första replik sade litetförklenade att han ansåg vi hade skapat osäkerhetgenom att ta upp detta i vår reservation. Menfaktum är att detta framförs av andra änsocialdemokrater. är ju ändå enman med stor erfarenhet av svensk säkerhetspolitikgenom åren.Vi anser att statsministerns tal inte står iöverensstämmelse med vad ellerutrikesutskottet har sagt. Det är tydligt attvi inte kan bli eniga om detta.Jag vet att den borgerliga regeringen på andraområden för en politik för att privatisera det mesta,t.ex. Men se till att man inteprivatiserar svensk säkerhetspolitik! Den skall slåsfast av riksdag.Anf. 88 () replik:Herr talman! Jag konsterar att det som ElvySöderström nu säger här i kammaren inte är riktigtsamma saker som står i den socialdemokratiskareservationen. I den sägs över huvud tagetingenting om att det tal som framfördes av CarlBildt på något sätt skulle ha inneburit något brottmot den linje som har formulerats avutrikesutskottet och av riksdagen.Elvy använder också uttrycket ''avstegfrån den svenska säkerhetspolitiken''. Såformuleras det inte i den socialdemokratiskareservationen. Där står det, litet luddigt ''skaparosäkerhet''. I reservationen har man tydligen intevelat gå lika långt som har gjorthär.Därför är det förvånansvärt att reservationenmynnar ut i krav på en stark kritik avstatsmininstern. Den något uppblåsta attityd somkommer till uttryck på slutet motsvaras juingalunda av det innehåll som i övrigt förs fram ireservationen.Anf. 89 () replik:Herr talman! Det är inga uppblåsta åsikter som försfram. Det handlar om svensk säkerhetspolitik,något som vi socialdemokrater tycker är oerhörtviktigt. Vi tycker också att det är oerhört viktigt attdet råder enighet om säkerhetspolitiken i och att vi har hela svenska folkets stödbakom oss när vi fastställer den.Jag vill också kommentera vad sadetidigare, nämligen att vi socialdemokrater inteskulle ha visat vårt stöd för de baltiska länderna. Dåvill jag än en gång bara hänvisa till vad jag pekadepå i min inledning. I handling har vi i samband medden dramatiska krisen visat var vistår. Vi beredde vägen för flera andra länder när detgäller hur vi ställer oss i kampen för att hjälpa debaltiska länderna att bevara sin demokrati och sinsäkerhet.Anf. 90 ():Herr talman! Sent skall syndaren vakna, ellerbättre sent än aldrig. Det var tur att man intog denattityden under de dagar då det begavsig. Det finns dock andra tillfällen, som jag erinradeom, då kanske inte har formuleratde allra bästa sentenserna när det gäller densvenska hållningen och den svenska uppfattningenom de baltiska staterna. Likaledes har detförekommit att och även PierreSchori har kommit med förlöpningar åt ett håll somknappast är acceptabelt. Men jag hoppas att vi kanvara överens om att , och Litauenskall ha allt möjligt stöd i framtiden.Övriga frågorAnf. 91 ():Herr talman! Det är ingen tvekan om att Brommaflygplats har varit föremål för en bullrig historiafrån mitten av 40-talet och fram till . Tyvärr serdet ut som om det kommer att fortsätta. Det harblivit något av ett ''evighetsproblem''. Flygplatseninvigdes , och kom de förstaklagomålen på buller från de kringboende iområdet.År 1968 sade hälsovårdsnämden i nej tillflygbolagen som ville börja trafikera medDC-9. sade ja.År 1969 gav regeringen bakläxa:Inga jetplan på . SAS flyttade sin jetdrivnainrikestrafik till . Linjeflyg blev dock kvarpå med sina propellerplan.År 1971 utredde förvaltningarna i Stockholmalternativ till , som man ansåg skulleläggas ner. Inget alternativ godtogs. Linjeflygansökte om att få börja flyga med jetplan, F 28, påBromma. sade nej efter att haprovmätt bullret från F 28.Jag kan fortsätta att räkna upp vad som hände åren1972, 1973, 1975, 1976, 1977, 1978 och 1979.Herr talman! fattaderiksdagen beslut om att jettrafiken på Brommasnarast skulle flyttas till . Det hette ocksåatt tills vidare skulle bibehållassom flygplats med inriktning på allmänflyget ochbehovet av en reservflygplats. Detta var riksdagensbeslut.År 1983 flyttade jettrafiken från tillArlanda. Därmed var riksdagsbeslutet fullföljt. Vivar många som trodde att frågan i det fallet nuäntligen hade nått sitt slut, men så var det inte.År 1991 fick vi en regering som skulle avregleraflyget, och denna regering tillåter också en utökadjettrafik på -- trots beslutet omatt jetflyg inte skulle förekomma där.Vi har alltså ännu inte sett slutet på denna frågatrots att många många har uppfattningen att det ärnegativt med jetflyg på . Miljön är ocksånågot som stockholmare måste få kämpa för.Vid upprepade tillfällen har riksdag, regering ochdiverse myndigheter satt upp deadlines förjettrafiken på . Som framgår av det här nuredovisade -- och jag försäkrar att det finnshyllmeter att läsa i denna fråga för denintresserade -- har ärendet om hela tidenskjutits framåt. Men problemen kvarstår. Varjegång har besluten förhalats. ökar alltsåjettrafiken igen, efter det attklagomålen på miljöstörningar började.Bromma är inte lämplig som flygplats. Jag anser --liksom -- att regeringen har svikittidigare löften genom att inte bry sig om de beslutsom fattades i 1980. Man medverkar nutill en ökning av jettrafiken.Man sliter sönder delar för en samordnadtrafiklösning i , vilketnaturligtvis påverkar miljön i vår huvudstad.Herr talman! Jag beklagar detta djupt.I det nu aktuella betänkandet på s. 659, bil. A 16.2kan man läsa: ''Beslutet innebar att Linjeflygstrafik med F 28 skulle överflyttas tillArlanda eftersom dessa flygplan inte uppfyllde demiljökrav som uppställts för . Riksdagensbeslut innebar således inte ett generellt förbud motjetmotordrivna flygplan på Bromma.Den nu bedrivna trafiken ligger enligt regeringensuppfattning inom ramen för beslut ochuppfyller de miljökrav som gäller för flygplatsen. ''kan man läsa iKommunikationsdepartementets PM daterat den14 : ''då de alldeles övervägandebullerstörningarna orsakades av jetflygplanen ochdå främst Linjeflygs flotta av F 28, ansågregeringen att trafiken med denna flygplanstypmåste upphöra -- -- --. ''Någon sida längre bak i texten sägs: ''en rimligtolkning av beslutet var därför enligt utredningensmening att annan jettrafik kunde vara kvar påBromma så länge de uppställda buller- ochmiljökraven tillgodosågs osv. -- -- --. ''Det är fantastiskt att ett beslut om att jettrafikenskall flyttas från kan tolkas på detta sättoch att det finns så mycket motsättningar i dettaärende.Det finns alltså en osäkerhet som kommer fram idet nu aktuella betänkandet, och det gällertolkningen av uttrycket ''jettrafik''. Otydlighetenoch osäkerheten har lett fram till att ett enigtutskott inte anser att granskningen föranlederytterligare uttalanden. Det tycker jag, herr talman,är märkligt.Men som sagt, frågan går vidare. Ännu är intedenna bullriga historia slut. Evighetsproblemettycks finnas kvar ytterligare framöver --tyvärr. Det är inte minst ett problem för de boendei dessa områden av och för miljön.Trovärdigheten för politiken, regeringen ochriksdagen har då sannerligen inte förbätrats genomdenna minst sagt långdragna och segslitnabehandling av frågan. Även klara och entydigabeslut kan tydligen tolkas olika.Herr talman! Det är i högsta grad beklämmande.I detta anförande instämde ().Anf. 92 ():Herr talman! Jag begärde ordet med anledning avatt jag har anmält ett ärende förkonstitutionsutskottets granskning. Det gäller enriksdagsskrivelse . Då fattade nämligenriksdagen beslut om att bifalla en motion som jagoch flera hade lämnat in och som gällde möjligheterför bostadsarrendatorer att kunna förhandlakollektivt via arrendatororganisation med sinjordägare.Bakgrunden till den motionen var bl.a. vissamissförhållanden som har dykt upp i min egenhemkommun, där väldigt mångabostadsarrendatorer har upplevt stora svårigheter.Riksdagen biföll motionen, och det skrevs enskrivelse. Sedan har det gått ochingenting har hänt.Först när jag anmälde frågan till KU vaknade mantill liv borta på och börjadeleta i skrivbordslådorna. Det är naturligtvis intetillfredsställande att man från regeringens sida låteren riksdagsskrivelse ligga utan att göranågonting åt saken.Tidigare i dag har från utskottetssida kommenterat bl.a. det här ärendet. Hon har dåhänvisat till att utskottets skrivningar är mycketstarka och mycket kritiska samt att de ocksåinnebär att det kommer att bli en skärpning. Jagtycker för egen del att det hade varit på sin plats attge regeringen en rejäl reprimand. Man skulle hauttalat en kraftfull kritik mot regeringens agerandei den här frågan.Naturligtvis kan man, när man läser detta med KU-glasögonen på sig, mellan raderna se attskrivningarna innehåller en stark kritik. Man talarnumera om att en skrivelse skall behandlasskyndsamt. Man talar om att om hargått måste regeringen återkomma till ochredovisa förklaringar till varför man inte har gjortnågonting. Det är naturligtvis bra för sakfrågan attden har knuffats framåt, att vi intekommer att uppleva någonting liknande.Jag skulle med tanke på att det här är en viktigprincipiell fråga ändå vilja rikta mig till utskottetsföreträdare, för jag tycker att det skulle vara bra attfå bekräftat att detta verkligen är en starkskrivning. Jag tror att det är bra, inte enbart för denhär frågans framtida hantering, utan även för andrafrågors framtid. Det får i fortsättningen inte vara pådet sättet att regeringen nonchalerar riksdagensbeslut. Regeringarna måste visa störrerespekt för de skrivelser som lämnarifrån sig.Anf. 93 ():Herr talman! Jag vill understryka att utskottet hartagit allvarligt på detta. På två ställen i åretsbetänkande har vi understrukit vikten av att interegeringen låter skrivelser vila för länge.Att en ny regering behöver på sig för att sättasig in i vilka skrivelser man har fått från riksdagenär normalt. Det kan vara normalt att man behöverett år på sig. Men anser vi vara långt utövervad som är acceptabelt. Det är helt klart att detutskottet säger manar till skärpning och bättring.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutPropositioner ställdes först beträffande envar av defrågor som berördes i de reservationer och denmeningsyttring som fogats till betänkandet ochdärefter i ett sammanhang på övriga frågor.Asylsökande från PeruGodkännande av1. anmälan i res. 1 (s)3. anmälan i men. i motsvarande del (v)Förberedande votering:123 för res. 112 för men.168 avstod46 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:170 för utskottet133 för res. 146 frånvarandeKammaren godkände utskottets anmälan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:69 m, 30 fp, 28 c, 23 kds, 19 nyd, 1 -För res. 1:121 s, 10 v, 2 -Frånvarnade:17 s, 11 m, 3 fp, 3 c, 3 kds, 4 nyd, 4 v, 1 -Asylsökande från Bosnien-HercegovinaGodkännande av1. anmälan i res. 2 (nyd)Votering:283 för utskottet19 för res. 247 frånvarandeKammaren godkände utskottets anmälan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:121 s, 69 m, 30 fp, 28 c, 23 kds, 9 v, 3 -För res. 2:19 nydFrånvarande:17 s, 11 m, 3 fp, 3 c, 3 kds, 4 nyd, 5 v, 1 -Asylsökande från KosovoGodkännande av1. anmälan i res. 3 (s)3. anmälan i res. 4 (nyd)Förberedande votering:136 för res. 319 för res. 4148 avstod46 frånvarandeKammaren biträdde res. 3.Huvudvotering:151 för utskottet133 för res. 319 avstod46 frånvarandeKammaren godkände utskottets anmälan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:69 m, 30 fp, 28 c, 23 kds, 1 -För res. 3:121 s, 10 v, 2 -Frånvarande:17 s, 11 m, 3 fp, 3 c, 3 kds, 4 nyd, 4 v, 1 -Vissa frågor med anknytning till JAS-projektetGodkännande av1. anmälan i res. 5 (c)Votering:132 för utskottet170 för res. 51 avstod46 frånvarandeKammaren godkände anmälan i res. 5.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:121 s, 9 v, 2 -För res. 5:69 m, 30 fp, 28 c, 23 kds, 19 nyd, 1 -Avstod:1 vFrånvarande:17 s, 11 m, 3 fp, 3 c, 3 kds, 4 nyd, 4 v, 1 -Regeringens handläggning avkrigsmaterielexportfrågorGodkännande av1. anmälan i men. i motsvarande del (v)Votering:286 för utskottet13 för men.2 avstod48 frånvarandeKammaren godkände utskottets anmälan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:119 s, 69 m, 28 fp, 27 c, 23 kds, 19 nyd, 1 -För men. :1 fp, 10 v, 2 -Avstod:1 s, 1 fpFrånvarande:18 s, 11 m, 3 fp, 4 c, 3 kds, 4 nyd, 4 v, 1 -Byte av chef för av1. anmälan i res. 6 (c)Votering:133 för utskottet170 för res. 646 frånvarandeKammaren godkände anmälan i res. 6.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:121 s, 10 v, 2 -För res. 6:69 m, 30 fp, 28 c, 23 kds, 19 nyd, 1 -Frånvarande:17 s, 11 m, 3 fp, 3 c, 3 kds, 4 nyd, 4 v, 1 -Utseende av biståndskontorschefGodkännande av1. anmälan i res. 7 (s)Votering:170 för utskottet133 för res. 746 frånvarandeKammaren godkände utskottets anmälan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:69 m, 30 fp, 28 c, 23 kds, 19 nyd, 1 -För res. 7:121 s, 10 v, 2 -Frånvarande:17 s, 11 m, 3 fp, 3 c, 3 kds, 4 nyd, 4 v, 1 -Statsministerns anförande ''och de baltiskaländerna'' den 17 november 1993Godkännande av1. anmälan i res. 8 (s)Votering:169 för utskottet133 för res. 847 frånvarandeKammaren godkände utskottets anmälan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:69 m, 30 fp, 28 c, 23 kds, 18 nyd, 1 -För res. 8:121 s, 10 v, 2 -Frånvarande:17 s, 11 m, 3 fp, 3 c, 3 kds, 5 nyd, 4 v, 1 -Övriga frågorKammaren godkände utskottets anmälan.Utskottets betänkande lades till handlingarna.Beslut om samlad voteringPå förslag av förste vice talmannen medgavkammaren att skatteutskottets betänkandenSkU30, SkU35, SkU39 och SkU40 samtlagutskottets betänkanden LU29, LU33 LU30,LU36 och LU37 fick avgöras i ett sammanhangefter avslutad debatt.Meddelande om muntliga frågor till regeringenden 26 majAnf. 94 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Vid frågestunden kl. 14.30kommer följande statsråd att närvara:Statsminister , arbetsmarknadsministerBörje , civilminister ,statsrådet och statsrådet besvarar övergripande ochallmänpolitiska frågor. Frågorna till övriga statsrådförutsätts beröra deras ansvarsområden inomregeringen.5 § Vissa mervärdesskattefrågorFöredrogsskatteutskottets betänkande1993/94:SkU30 Vissa mervärdesskattefrågor (prop.1993/94:225).Anf. 95 (nyd):Herr talman! I skatteutskottets betänkande SkU30behandlas vissa mervärdesskattefrågor. Till dettabetänkande har Ny demokrati fogat fyrareservationer. Jag skall tala litet grand om dessa.Den första reservationen handlar om moms pådagstidningar. Det är inte moms på dagstidningar . Ny demokrati förespråkar att momsen skallvara likvärdig. Vi har därför lagt oss på nivån 12 %.Varför skall det vara moms på dagstidningar? Jo, vianser att det fria ordet bör ligga på sammamomsnivå, dvs. att momsen på veckopress, böckeroch annan litteratur bör ligga på samma nivå. Vihar då förespråkat momsnivån 12 %.Det betyder att alla dagstidningar som inte ärmomsbelagda blir momsbelagda, och att momsenpå böcker och övrig litteratur sänks till , detblir alltså en likvärdighet över hela marknaden ochför det fria ordet.I dag råder det faktiskt en illojal konkurrens.