prot · GH0989 · 1994-04-15 00:00:00 — Denna ordning haruppenbarligen inte fungerat tillfredsställande.Styrelsen för Sverigebilden fick också ansvaret förprojektet , genom vilket Sverigeskall marknadsföras som investeringsland, som vihörde alldeles . Näringsministern har i dennafråga redovisat den tänkta inriktningen att dennaverksamhet skall bedrivas i ett separat bolag. Jagtycker att det är en förnuftig lösning.Näringsministern vet att den svenskarepresenationen och profilen utomlands uppvisaren mycket splittrad bild. Exportråd,handelskammare, turistkontor och ambassadersitter var för sig i separata lokaler. I är virepresenterade på fyra ställen. chefGöran har i olika sammanhangkonstaterat bristen på samordning.Ny demokrati och Socialdemokraterna föreslog enutredning i denna fråga , men tyvärr komden genom en fadäs här i kammaren inte till stånd.Näringsministern omnämnde själv en avUtrikesdepartementet initierad och genomfördutredning, som redovisats i betänkandet''Svenska Bilder''. I den föreslogs vissa åtgärder,bl.a. ett informationsråd med representanter för ettantal myndigheter och berörda departement.Avsikten är att regeringen nu i vår i form avantingen en proposition eller en skrivelse tillriksdagen skall föreslå åtgärder baserade på dennautrednings betänkande.Näringsministern säger att ärendet är underberedning i . Det gäller ocksårapporten från Styrelsen för Sverigebilden. Mennär får vi se konkreta resultat?Tyvärr är det nu så att de organisationer ochmyndigheter som vill intressera turister och företagför sorterar dels underNäringsdepartementet, dels underUtrikesdepartementet, och så har det varit idecennier. Därför har också ett femtontalutredningar , i och för sig välgenomförda, alla mer eller mindre lagts på is. Varjedepartement slår vakt om sitt revir.Min fråga till näringsministern är nu om han ärberedd att medverka till att det blir ettsamarbete med för att mantillsammans skall följa upp de rapporter ochbetänkanden om Sverigeinformationen utomlandssom nu föreligger. Vi får i det sammanhanget ickeheller förglömma Sverigerepresentationenutomlands.Anf. 10 ():Fru talman! Jag skulle med anledning av attkulturutskottet genomförde enutfrågning om turism vilja fråga näringsministernhur han ser på näringen, den samordning somefterlyses osv. Det framkom på denna utfrågningatt förtroendet för Styrelsen för Sverigebilden intevar så stort. Styrelsen tycker kanske inte attprojektet är något som den skallägna sig åt. Det framfördes synpunkter om att NextStop borde omformas, att staten borde gesmera inflytande i detta bolag och att det borde fåansvara för marknadsföringen utomlands.Signalerna från denna utfrågning var rätt tydliga.Jag skulle vilja höra hur näringsministern ser pådessa önskemål från näringen.Jag vill också ställa en fråga om det nuvarandeansvarsområdet för Styrelsen förSverigeinformation, som även skall ge service åtvissa ideella organisationer i vårt land. Underutfrågningen nämndes att Fjällsäkerhetsrådettydligen helt har fallit mellan stolarna. Styrelsen förSverigebilden tycker inte att den har något ansvarför vad det sysslar med. hade dettaansvar, och rådet har i olika avseenden fått storasvårigheter att bedriva sin verksamhet. Det skullevara intressant att höra hur näringsministern tyckeratt sådana här frågor skall handläggas, även om dekan uppfattas som litet små. Alla sådana här bitarmåste dock falla på plats för att turistnäringen skallkunna utvecklas på ett bra sätt.Det finns en mängd småfrågor som gör att det intefungerar bra . Jag tycker att turistnäringen ärför viktig för att hanteras på det litet nonchalantasätt som gör.Anf. 11 Näringsminister ():Fru talman! Om det tillåts vill jag först besvaraSylvia allmänna näringspolitiskapåpekanden.Jag vill först notera att det svenska näringslivetskonkurrenskraft har förbättrats med 25procentenheter under de senaste två åren.Skatterna på produktion har sänkts med 40miljarder. Vi har gjort de största satsningarna på 15år i på industrirelevant forskning föratt höja teknikinnehållet i svenska produkter.Kompetensutvecklingen inom svensk arbetskraftexpanderar kraftigt. Det sker i syfte att öka deanställdas konkurrenskraft. Vi gör de störstasatsningarna på infrastrukturen -- vägar, järnvägar,telekommunikationer, informationsteknologi --som har gjorts på över 100 år.Socialdemokratin har ställt sig negativ i enförfärande stor andel av dessa frågor. Det fick t.o.mdet internationella ratinginstitutet 's att uttala att oppositionen utgör det störstahotet mot den ekonomiska återhämtningen iSverige.Så till sakfrågan: utrikesrepresentationoch besöksnäringen. Låt mig först reda ut någrabegrepp för . tekniskaattachéer är ett organ som skall se till att vi tar inteknologisk information och undersöker vad somhänder på marknaden. Det är även kopplat tillPatent- och registreringsverket. Det bedriver enform av serviceverksamhet och skall hjälpa till atthöja tekniknivån i landet.Verksamheten fungerar. Den finansieras delvis urstatskassan och delvis av näringen genombeställningar av olika typer av uppdrag. Förnärvarande övervägs ett närmare sambarbetemellan och att bättre kunna tillvarata resurserna.Den andra delen av fråga gälldeInvest in . Det startades på det gamlaIndustridepartementets tid genom att ettindustriråd tillsattes i -- närmare bestämt iTokyo. Vi gjorde bedömningen att dennaverksamhet måste öka. Det första vi gjorde var attta bort hindren för investeringar i genom attavskaffa förvärvslagstiftningen. Den hade varit ikraft -- sedan 1930-talet.Genom detta öppnar vi landet för utländskainvesteringar.Ett mycket stort antal seminarieserier med berördastatsråd har gått över världen. Vi håller på att byggaupp förtroendekapitalet och intresset för Sverigesom investeringsland. Vi visar att det är ett braställe att driva företag, investera och skapasysselsättning på.Vi vill även bygga upp mottagningsorganisationengenom insatser via Invest in Sweden-programmetoch eventuellt via ett nytt aktiebolag. Därmedskulle vi kunna stärka mottagningen,informationsservicen och möjligheterna att fåinvesteringar, ny teknik och nya företag till landet.Såvitt jag har förstått har velat avskaffa hela anslaget till Investin -- den verksamhet som jag tror är viktigför och de flesta andra länder i västvärlden.Vad gäller besöksnäringen vill jag säga att det ärriktigt att ändrades till Sverigebilden.Det var ett försök att minska den lokalaadministrationen i och överföra mer pengartill aktiv verksamhet och marknadsföring avSverige som besöksland, turistland och även -- i ochmed att vi kopplade in Invest in --investeringsland.Upphandlingen har börjat. Next Stop harhand om marknadsföringen av insatserna. Det skervia turistbyråer utomlands, genommarknadsundersökningar och även genom vissasamverkande marknadsföringskampanjer.Det finns en fördjupad anslagsframställning frånSverigebilden som medför att vi gör en extrafördjupad prövning av dess verksamhet inför detkommande budgetåret. Den dialog som nuförekommer är ett försök att få mer långsiktigaavtal med branschen som skulle kunna speglaExportrådets linjer. Det skulle vara ett avtal mellanbransch och stat om gemensamma satsningar påmarknadsföring och exportservice. Man skulleförsöka lyfta fram de goda exemplen -- de som kanmana till efterföljd och därmed starkaremarknadsföring utomlands.På Sverigebilden satsas 88 miljoner kronor.För hela övriga näringslivet i satsas132,5 miljoner. Det är relativt sätt mycket pengarsom går åt.I jämförbara länder satsar exportnäringen ellerExportrådet relativt sett mer än vad som sker iSverige; det skall villigt erkännas. Finansieringenfrån näringen är också större. Det är normalt attnäringen tar halva kostnaden. För mig är detlämpligt att göra en jämförelse med Exportrådet.Jag tycker därför att den fortsatta fördjupadeövervägningen av anslagsframställningen skall riktain sig på finansiering av export och turistservice ochpå att lyfta fram de goda exemplen.Till sist vill jag svara på fråga omsamordning. Jag delar hans uppfattning. Detbehövs ytterligare samordning och inte fler organ,institut och organisationer. Det behövs enkraftsamling för att vi skall kunna ta till vara våraresurser bättre i denna viktiga fråga.Anf. 12 ():Fru talman! Jag blir alltid litetfundersam när någon vänder taggarna utåt i endebatt eller efter ett påstående på det sätt som PerWesterberg gör här.Per har tidigare uttalat att det är riktigtatt man inte bedriver sysselsättningspolitik inomnäringspolitiken, utan att man förstärker stödet tilldet svenska näringslivet. ser vi gång efterannan att många näringspolitiska insatser förs överpå andra departement. Jag är mycket kritisk till det.Vi behöver en samlad och långsiktig näringspolitiki landet. Jag tycker därför att Per bordevakta sitt eget fögderi bättre.Det är viktigt att man gör insatser i rätt tid, på rättplats och vid rätt tillfälle när det gäller frågor ominvesteringar i landet och turist- ochbesöksnäringen. Jag blev förtvivlad när jag hördeatt man från Sverigebilden inte vill jobba medInvest in . Det finns organisationsproblem.Det är klart att det påverkar verksamheten. Detsker i ett läge då besöksnäringen växer,investeringsbehovet är stort och intresset för dennaverksamhet borde öka. Vi ligger steget efter, ochdet är jag är väldigt orolig för.Vi måste få fram investeringskartor, hålla ossinformerade och slussa vidare. Hur är den''backup'' som sker från Invest in tillregionerna och kommunerna?Per berättade för mig vad de tekniskaattachéerna skall göra. Det är klart att det finns ettsamband mellan alla dessa frågor. Samordning äroerhört viktigt. Det finns inget samlat,kontinuerligt arbete. Det är det som gör att jag intetycker att verksamheten drivs med kraft ochengagemang från departementets sida. Jag tror drunknar på myndigheten. Ingen känneransvar för dessa frågor. Per har ettjätteansvar. Det måste tas till vara.Anf. 13 ():Fru talman! Jag skulle vilja be Per Westerbergkommentera den andra verksamhet, utöver attköpa upp marknadsföring utomlands, somSverigebilden har ansvar för. Det är väldigt viktigtatt de produkter som säljs, dvs. upplevelserna här ilandet, fungerar och att den produkt som manköper från Sverigebilden blir bra. Det är samspeletmellan ideella organisationer och andra som skaparkvaliteten. Det handlar inte bara om att sova, ätaoch bo. Om besökarna skall återkomma ochprodukten skall leva vidare måste det också handlaom fina upplevelser.Därför tycker jag att det vore bra omnäringsministern kommenterade detta något. Närjag läser reglementet uppfattar jag det som attSverigebilden har ett ansvar för dessa frågor.Anf. 14 (nyd):Fru talman! Det är i och för sig inte min sak attkommentera det föregående talare sade. Men jagerinrar mig att just tankegångarna om ideellaanknytningar och om att man skall beaktasysselsättningsläget inom olika regioner var en avorsakerna till att föll. Man engageradesig för mycket på dessa områden och koncentreradesig inte på den viktigaste uppgiften: att sälja denexisterande produkten utomlands.Så till näringsministerns korta kommentar om minafunderingar: Näringsministern håller med om att ensamordning behövs när det gäller att skapa intresseför på olika nivåer utomlands. Skall jagtolka det som ett löfte om att näringsministernkommer att ta initiativ för att genomföra en sådansamordning?Anf. 15 Näringsminister ():Fru talman! Jag ändrar ordningsföljd påkommentarerna och börjar med gäller utredningen bilder delar jag igrunden uppfattningen att vi har för många organoch en splittrad resursbild. Det finns olikamöjligheter till samordning och att bättre ta till varade ofta nog ganska kostsamma resurser vi håller ossmed på utlandsmarknaden.För närvarande för jag en mycket aktiv dialog medmin kollega om hur vi skall kunnaeffektivisera samt bättre och kostnadseffektivare tatill vara de resurser vi har. Det kan här finnas olikavarianter alltifrån personalunioner till samordningav resurser mellan organisationer. Beredningpågår, men vi har haft vissa fördröjningar beroendepå sjukdom. Vi hoppas att kunna vara någorlundasnabba i genomförandet i denna del.Sedan till fråga om fjällsäkerhet ochliknande samt de ideella organisationerna inomturismen. Jag anser detta vara en fråga som berörSverigebilden och branschen. Där måste man självabestämma vad man anser vara bra för branschenoch vad man därmed skall anse vara en form avturistservice och goda exempel som skall lyftasfram. Jag kan gärna lova att titta någotmer på den specifika fråga han reser. Jag måsteerkänna att jag inte är djupare insatt i frågan omfjällsäkerhet.Sylvia talade om delar av verksamheteninom Sverigebilden och Invest in . SedanSverigebilden fick hand om Invest in harman gjort det arbete som skall göras medbetydande skyndsamhet. Man har utrettorganisationen av mottagningen av förfrågningarom investeringar i och hur man skall kopplasamman detta med regioner och kommuner ute ilandet. Även där bör man samla resurserna så kan få en bra fungerande kontaktyta ochkunna delta i kontaktskapande utomlands.Jag vill ånyo påpeka att vi här har tagit bort denförvärvslagstiftning som egentligen har varit ettaktivt hinder för investeringar i Sverige.Regeringen har satt igång ett mycket omfattandearbete som inkluderat finansministerns,skatteministerns, mitt eget,utrikeshandelsministerns och även statsministernsdeltagade i ett flertal investeringsseminarier i olikafinansiella kretsar runt om i världen för att ökaintresset för investeringar i Sverige.Vi tar frågan på utomordentligt stort allvar och villha in aktivitet och investeringar i . Vi har,precis som i nästan alla andra länder, funnit dettavara bra för egna näringslivet.Det borde även från finnas ettintresse för att det finns ett statsanslag, och även enpengapåse, för att hjälpa till med detta arbete ochkunna klara satsningarna. Det sker betydandesatsningar på andra länder. Det är en form avservice och marknadsföring av sominvesteringsland. Vi talar om vad som görs i Sverigeoch varför det är bra att ha företag i , vilketär viktigt att komma ihåg.Sedan tillbaka till Sverigebilden. Jag är välmedveten om turistnäringens och besöksnäringensstora betydelse. Jag har ägnat mycket tid åt aktivdialog med företrädare i branschen. Jag tror allahär närvarande som också har haft kontakt meddenna näring är medvetna om att det är en mycketsplittrad näring. Det har förekommit betydandekritik av alla förekommande företeelser under desenaste 25 åren, vilket även verifieras av mångaaktörer inom näringen.Den bild som dock framkommer alltmer i dialogenär ett närmande till en form av organisationsmodellmotsvarade . Jag vill då erinra omExportrådets framväxt som en ideell förening,, tillskapad av näringslivet idess helhet för att ge exportservice och kunnahjälpa till med gemensamt deltagande påmässorna. Sedemera tillförde statsmaktenhandelsekreterare för att effektivisera och även gestatens bidrag för att komma in på vissa marknader.Det finns motsvarande tankar som kan applicerashär. Vi är mycket aktiva i den dialog som försmellan näringen och Styrelsen för Sverigebildenoch i arbetet med den fördjupadeanslagsframställning som vi nu diskuterar pådepartementet.Vi återkommer i denna fråga. Vi vill finna enlösning. Men den måste också inkludera attnäringen tar sin del av ansvaret, precis som man göri alla andra länder. Denna del har varitförhållandevis svag i , kanske delvisberoende på en oerhört pressad ekonomi ibranchen under senare år.Anf. 16 ():Fru talman! Jag är glad åt denna litet mernyanserade bild i slutet av debatten. Jag är gladöver att Per säger att han skall ta fråganpå stort allvar. Det är min förhoppning att så ocksåkommer att ske.När jag började undersöka dessa frågor, och ställdeinterpellationen, upplevde jag en oerhört splittradbild. När jag ringde runt och talade med olikapersoner fanns det en alldeles för stor osäkerhet omvad man skall göra, hur man skall kunna samarbetaoch hur verksamheten skall bedrivas. Frågan var:Vad är det egentligen man vill?Jag önskar därför att Per betydligt merprofilerar sig i dessa frågor och att departementettar frågorna på betydligt större allvar. PerWesterberg har som näringsminister ett oerhörtstort ansvar i dessa frågor. Det är viktigt att slå vaktom näringspolitiken och ha en helhet i densamma,Per . I den delen är investeringar för attfå igång verksamheter i ack så viktiga. Demåste kopplas ihop till det vi gemensamt kallarbesöksnäringen.Anf. 17 Näringsminister ():Fru talman! Jag vill först säga att näringspolitik inteenbart är en angelägenhet förNäringsdepartementet, utan den berör helaregeringen.Det är väldigt mycket inom utbildningen som i allrahögsta grad är näringsfrågor, inte minstforskningen. Det är väldigt mycket inomarbetsmarknadspolitiken som är näringspolitik,inte minst kompetenshöjning hos arbetskraften.Det är väldigt mycket inom skatteområdet som ärnäringspolitik.Den inre arbetsfördelningen inom regeringen är enfråga för regeringen att avgöra, liksom hur vieffektivast för en bra näringspolitik som fårnäringslivet att växa. Det gör vi mycket aktivt, detkan jag försäkra.Slutligen till frågan om besöksnäringen. Vi för enaktiv dialog. Det är få näringar som vi har ägnat såmycken tid och energi åt för att försöka reda utbegreppen. Det är en näring som är mycketbesvärlig så tillvida att den är splittrad. Det finnsallt från campingägare och hotellägare tillbussföretag, skidliftar och mycket annat. Det göratt den är ganska komplex att det är svårt att hittabra lösningar.Jag tror att vi är på god väg att göra detta. Men detförutsätter ett antal saker. Den dialog som försblir mer och mer konstruktiv. Näringen är på vägatt ytterligare göra en mer offensiv satsning påmarknadsföring och att lyfta fram de godaexemplen på exportmarknaderna. Det är enfunktion som liknar , vilket jag tyckerär viktigt för , för näringen och inte minstför sysselsättningen.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 1993/94:115 ommiljön och virkestransporternaAnf. 18 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig om jag kanmedverka till att överläggningar kommer till ståndmed företrädarna för skogsbruket för att det avregeringen fastställda utsläppsmålet förkväveoxider skall . Bakgrunden äromläggningen av virkestransporter i ochHärjedalen.Regeringen har noggrant gått igenomproblemen med att uppnå målet om attkväveoxidutsläppen skall minska mellan1980 och 1995. Målet kommer inte att infrias.Orsakerna till detta är flera. Vägtrafikens kraftigaökning är, som , en viktig orsak. En annan är att när måletuppställdes 1988 var kunskapen om utsläppensstorlek ofullständig. Det uppdagades senare attsjöfarten och arbetsmaskinerna var för sig svararför av utsläppen. Dessa källor harförblivit oåtgärdade. De beslut som fattades vadbeträffar andra källor hade god effekt, men varsammantaget inte tillräckliga.Om vi vill vidta åtgärder som leder till sänktakväveoxidutsläpp kräver det i allmänhet en mycketlångsiktig planering. Allmänt gäller att de flestakällor till kväveoxider har en lång livslängd, från tioår och uppåt. Jag kan därför konstatera attsvårigheterna att infria kväveoxidmålet äravhängiga att det under den senare delen av inte fattades tillräckligt offensiva beslut idenna fråga.Skogsbruket och skogsindustrin svarar för en stordel av godstransporterna i . Det rör sig omolika slags transporter:-- Medellånga transporter från avverkningar tillförädlingsställen.-- Långa transporter till konsumenter, ofta påkontinenten.De senare transporterna sker till största delenmed järnväg eller med fartyg. Av skogsindustrinsexport till utlandet går med järnvägeller båt. Sjöfartens kväveoxidutsläpp är höga.Regeringen söker möjligheter att minska sjöfartenskväveoxidutsläpp, eftersom de tekniskt sett kanminskas kraftigt till en låg kostnad utan att riskerakonkurrenshämmande kostnadsökningar försjöfarten. är pådrivande i detinternationella samarbetet för att minska sjöfartensutsläpp.Järnvägens konkurrenskraft kommer att förbättrasmarkant i och med att infrastrukturprogrammetgenomförs. Sammanlagt läggsexempelvis på attförbättra godsstråket genom Bergslagen och Norrastambanan. Detta förbättrar möjligheterna atttransportera gods med järnväg från norra ochmellersta ner till landets södra delar och tillkontinenten.De medellånga transporterna av skogsråvaramellan produktionsområdena ochförädlingsställena är ett svårare problem. För attminska kväveoxidutsläppen från dessa är detönskvärt att en så stor del av dem som möjligtöverförs till järnväg, under förutsättning attjärnvägen huvudsakligen är elektrifierad och attelkraften inte kommer från kraftverk med högautsläpp. Kostnaderna för omlastningar, terminaleroch rangering missgynnar dock järnvägen.Regeringens förslag om avreglering avjärnvägstrafik möjliggör att speciella lösningar tasfram för enskilda transportköpares behov. Ensådan avreglering skulle skapa förutsättningar förjärnvägen att kostnads- och servicemässigtkonkurrera med lastbilarna om bl.a.råvarutransporter till skogsindustrin.Leo pekar på problem med prissättningenav lastbilstransporter. har tidigare ställtsig bakom principen att varje trafikslag skall bärasina samhällsekonomiska kostnader. Jag håller medom att ett fullt genomförande av dettakostnadsansvar är önskvärt. Iregeringsförklaringen sägs att miljöskulden inte fåröka och att ekonomiska styrmedel kommer attanvändas i ökad utsträckning för att värna ochförbättra miljön.Rent generellt är det en miljöförsämring omtimmertransporter läggs över från elektrifieradjärnväg till väg. Omläggningen avtimmertransporterna i innebär atttransporterna på väg ökar något, somjärnvägstransporterna minskar något. Ökningen avdet totala vägtrafikarbetet i länet blir . Vissaorter får dock känna av notabla ökningar av antaletlastbilar.Det är angeläget att utveckla konkurrenskraftigasystem för timmertransporterna på järnväg. Jag harerfarit att det system som SJ och harplanerat innehåller flera intressanta komponenter,bl.a. att terminaler, spår, lok och vagnar utnyttjasmycket effektivt. Det kan enligt uppgift varamöjligt att utnyttja liknande lösningar för att föraöver timmertransporter från väg till järnväg i andradelar av landet.Frågan om omläggningen av trätågssystemet iDalarna och är dock en enskilduppgörelse mellan två parter. Som ärväl medveten om kan jag inte ingripa i det enskildaärendet. Jag har dock erfarit att iKopparbergs län och de berörda kommunernaredan har tillsatt en arbetsgrupp som ser övermöjligheterna att modifiera systemet för att ökaandelen gods på järnväg. Gruppen kommer därvidatt ta ett bredare grepp på frågorna och involverafler slags godstransporter, t.ex. transporterna av flisoch sågverksprodukter. Den typ av överläggningarsom efterlyser har således redanbörjat. Regeringen kommer att följa detta arbetemed intresse.Anf. 19 ():Fru talman! Jag vill tacka miljöministern för svaretpå min interpellation om påverkan på miljön dåtimmertransporter flyttas över till väg ifrånjärnväg. Miljöministerns redogörelse omuppkomna nya kunskaper om att det är omöjligt attuppnå målet att kväveoxidutsläppet skall minskasmed är för mig inteett argument för att bara se på vad som sker iDalarna. Där flyttas trots allt tungavirkestransporter genom uppgörelser mellan SJ ochTrätåg från järnvägen ut på vägnätet, vilket medförstora olägenheter för den totala trafikmiljön ochleder till ökade utsläpp. I sker detta främsti och i --Älvdalen-området. Vägnätetär inte dimensionerat för att ta emot den uppkomnatrafikökningen av tungt gods. Bärigheten är fördålig. Inga pengar har anvisats för att åtgärda detta,när trafiken nu överförs.Det kan väl inte vara miljöministerns uppfattningatt på grund av att man nu inte kan uppnåmiljöminskningsmålen fram skall manstimulera flyttandet av gods från järnväg till väg.Jag kan ge exempel på att det kanske är ännu värreän vad man kan se av den uppgörelse som finnsmellan SJ och . Timmertransporternafrån och söderut dras av dieselbok trots attbanan är elektrifierad. Det måste till enmiljöstyrning på något sätt. Förutom att manbehåller virkestransporterna på järnväg skall manockså använda eldriften där det är möjligt.