prot · GH09111 · 1994-05-26 00:00:00 — Det fick bli iform av ett litet inlägg här i slutet av debatten i enhelt altruistisk anda. Jag tänkte inte hålla någotlängre anförande. Däremot vill jag rent allmäntsäga något om betänkandet.Denna fråga rör sig om en regeringsskrivelse. Detinnebär att regeringen för utskottet har redogjortför vad som har skett på olika områden somutskottet har uttalat sig om. Det gäller ävenvad som kommer att ske, dvs. det kommer ettförslag . Det har varit fråga om att hållautskottet orienterat om bullerfrågorna på olikaområden. Det rör sig inte bara om ett enda område.Man vill få fram helheten.Det kan vara av intresse att se på hur regeringenavser att tackla det hela. De olika myndigheter somberörs i dessa sammanhang kopplas ihop. Jagtycker att utskottet har anvisat att kommunernakommer att uppmärksammas i sammanhanget.Länsstyrelserna utgör en övergripande myndighet isammanhanget och är bl.a. samrådspartner tillkommunera. Miljöfrågorna brukar hanteras så.Kommunerna har fått ett större ansvar på helamiljöområdet. Men det är rätt naturligt att det skerett samråd. Jag tror också att kommunerna är rätttacksamma för att det blir en någorlunda enhetlighantering av samma problem fast på olika ställen iolika kommuner.Arbete pågår. Då brukar man normalt sett upplysamotionärerna om det och framhålla att det finnstillfälle att återkomma när det föreligger konkretaförslag. Det är vad utskottet har velat säga medbetänkandet. Jag yrkar bifall tilljordbruksutskottets förslag.Anf. 130 () replik:Fru talman! Jag vill säga följande till . Förvisso är det fråga om en skrivelse därregeringen talar om vad den håller på med.Samtidigt nämnde jag i mitt anförande att tvåveckor efter det att skrivelsen avlämnades kom deten proposition. I den hänvisas till skrivelsen när detgäller frågor kring bl.a. det kommunalaplanmonopolet. Jag tycker att det på något sättmåste vara gällande även i det här sammanhanget.Den debatten skall, om jag minns rätt, komma inästa vecka. Jag har även där väckt en motion somtar upp dessa frågor.Jag vill ändå fråga hur ser på detkommunala planmonopolet i det avseendet. Jag harännu inte fått något svar på varför just dessaspecifika friluftsområden skall undantas. Är detfråga om kommunernas kompetens, eller vad är detsom ligger bakom att nan inte kan tänka sig attkommunerna skall ha ett litet starkare inflytande?Anf. 131 () replik:Fru talman! Det finns givetvis anledning attåterkomma i frågan. Det föreligger ytterligare ettbetänkande i sammanhanget.Här har tydligt sagts att kommunernas intressenskall beaktas. Kommunerna känner till de lokalaförhållandena. Självfallet är det fråga om ett samlatförfarande där det finns ett samråd mellanlänsstyrelser och kommuner. Det är en skyldighetäven på det statliga området.De stora områden som har nämnts i sammanhangetär av riksintresse. Det är inte enbart lokala frågor.Där måste även andra få vara med och säga sitt. Detär viktigt att hantera frågorna på ett likvärdigtsätt -- likvärdiga frågor och likvärdiga problem.Anf. 132 () replik:Fru talman! Jag vill ställa ytterligare en fråga tillMona . Hur bedömer attdet kommunala planmonopolet skall ha sin kraft viaatt fullmäktige tar ställning? Helakommunbefolkningen har via den kommunalarepresentationen sagt vad de tycker i dessa frågor.I ett arbete som gör där kommunen iprincip skall få yttra sig är digniteten inte lika högsom när en fullmäktigeförsamling har fått ställa sigbakom ett förslag.Jag tycker att man på alltför hög nivå vill köra överlokalbefolkningen i sammanhanget.Lokalbefolkningen har initiativkraft. De villåstadkomma en bra miljö för användningen avsnöskotrar. Jag tycker att man skall ta hänsyn till attså stor andel av befolkningen i området harsnöskotrar både för att kunna utöva nyttoarbete ochför sin fritid. Snöskotrar är ett hjälpmedel förhandikappade och andra att vistas och färdas i dessaområden. Jag tycker att kommunen är det organsom egentligen är bäst skickad att skaparegelverket. Sedan bör den expertis som finns hoslänsstyrelsen användas för att kunna utövanaturhänsyn osv. Vi motionärer har hävdat att detskall ske samråd med expertisen hos länsstyrelsen.Men det är kommunens ansvar.Anf. 133 ():Fru talman! Jag tror att har obefogadefarhågor. Jag tycker att det resonemang som försverkar något konstruerat. Jag kan inte se attbetänkandet andas någon form av negativism närdet gäller användandet av skotrar som nyttofordon.Jag har inte kunnat utläsa något sådant. I så fall harLeo läst mellan raderna.Vi har haft liknande bullerproblem i fråga ombåttrafiken i sjöar och skärgårdar. Visst fårkommuner vara med och säga sitt. Åtminstone harjag upplevt det så när jag har varitkommunalpolitiker.Vidare var det frågan om vad kommuner får ochinte får bestämma i den egnafullmäktigeförsamlingen. Här nämns t.ex.översiktsplaneringen. De planerna fattarkommunera själva beslut om. Staten, genomBoverket, utarbetar råd och anvisningar för hurproblemen skall beaktas i den översiktligaplaneringen. Visst beslutar kommunerna själva i detsammanhanget.Anf. 134 (-) replik:Fru talman! Jag sade i mitt anförande att det blevett väldigt liv när båtregistret infördes. Det kom enändring. Det sades att den personliga integritetenkränktes och att det inte gick att ha ett register. Detär precis samma tassande i denna skrivelse, MonaSaint Cyr.I fråga om båtregistret utgår regeringen från attberörda länsstyrelser, efter samråd med bl.a.berörda kommuner, , osv.,inom ramen för den ordinarie verksamheten skall seöver om det behöver införas några restriktioner.Regeringen utgår från detta. Men när det gällerskotertrafiken och flygtrafiken, som inte nämns här,säger regeringen att berörda länsstyrelser skall få iuppdrag att i samråd med berörda kommuner göraen översyn av området i fjällen med begränsningarför trafik med snöskotrar m.m. och flyg. Man skallockså redogöra för omfattningen. Detta skallgrundas på de utredningar som gjorts. Det är ettklart uppdrag att man skall gå in.Men jag förstår inte hur man skall kunna stävjabuskörning i byar och tätorter genom att förbjudaflyg och skoter i fjällområdena. Ortsbefolkningenkommer i stället att drabbas ytterligare.Mona sade att många av dessa områdenär av riksintresse. Hela håller ju på att bliett riksintresse -- man börjar snart känna sig som ettriksintresse själv -- om man skall döma av allaförbud och restriktioner som föreslås.Anf. 135 () replik:Fru talman! brukar ju vilja ha landets ochfolkets intresse i många andra sammanhang,åtminstone på det ekonomiska området.Jag tycker nog att det är skäligt att betrakta dessaområden om en resurs för hela landet. Jag trorockså att vi faktiskt har rum även för utländskaturister uppe i . Jag hoppas attnorrlänningarna inte har avsagt sig den möjlighetenför framtiden.Det fanns väl ingen anledning till aggression i dettasammanhang. Jag kan inte se att det finns någontingsom borde reta eller någon annan iden här kammaren.Jag vet inte varför båtregistret blandas in; det harinte med saken att göra. Jag har åtminstone intevarit någon tillskyndare av det. Men jag tycker attdet är viktigt att samtliga som diskuterar här i dagser helheten. Man kan inte bara plocka ut en litenbit och göra den till det enda som kan diskuteras,utan man måste se saken ur alla infallsvinklar. Detär vad de olika utredningarna har varit till för, ochde skall nu jämkas samman.Det är klart att det kan kännas snopet om manlämnar och inte får vara med när detriktiga förslaget kommer , som utlovat. Menför andra finns det alla möjligheter att komma igennär man ser vad som verkligen föreslås, i stället föratt bara spekulera i onda avsikter.Anf. 136 (-) replik:Fru talman! Jag tycker inte att man behöverspekulera i onda avsikter, eftersom det klart sägs attlänsstyrelserna får uppdraget. Det är ju regeringensbedömning och vad har att ta ställning tilli denna skrivelse.Det är självklart att och andra ifrånsödra och mellersta delen av landet är hjärtligtvälkomna upp till Norrand och besökafjällområdena där. Men det skulle vara synd om niförst införde restriktioner för flyget så att ni inte tarer till dessa platser i fjällområdena.Det är också en sida av saken: Det kan bli problemmed den turistnäring som vi hoppas på om man skallinföra nya restriktioner för t.ex. flyget. Det handlaralltså inte bara om skoter.Oavsett hur intressant kan vara för riketi övrigt begär vi i alla fall så pass mycket att vi kanfortsätta att bo och leva där samt även utöva deverksamheter som är nödvändiga för att kunna göradetta. Jag menar därför att man måste se till att maninte i hastigheten gör saker och ting som försvårareller omintetgör den möjligheten.Anf. 137 () replik:Fru talman! Jag vill bara hänvisa till vad jag sadeför och erinra att människan är en del av den miljö som vi villskydda och ta vara på. Alla har nytta och glädje avden. Människan kan vara ett skadedjur i miljön menockså den som njuter av den.Med detta för ögonen borde vi kunna arbeta vidaretillsammans i dessa frågor. Jag tror att ärendet somsådant vinner mest på det.Anf. 138 (-) replik:Fru talman! Det sista som sade varnog ganska onödigt. Jag är född i en liten stuga trekilometer från närmaste väg, mitt inne i vildasteskogen. Jag har levt med och i naturen hela mitt livutom de stunder då jag har befunnit mig här iStockholm, så jag tror inte att jag behöver någotpåpekande om vad det innebär att leva i samklangmed naturen.Anf. 139 () replik:Fru talman! Det var just det som jag hade för mig,. Därför blev jag förvånad överutbrottet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Lag om behörighet att utövaveterinäryrketFöredrogsjordbruksutskottets betänkande1993/94:JoU25 Lag om behörighet att utövaveterinäryrket (prop. 1993/94:139).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut skulle fattas . )13 § Licensområden för älgjakt m.m.Föredrogsjordbruksutskottets betänkande1993/94:JoU27 Licensområden för älgjakt m.m.(prop. 1993/94:193).Anf. 140 ():Fru talman! Formerna för älgjakt har ibland vållatstrid mellan och , precis som vi har haft olikauppfattningar här i riksdagen.Därför var det mycket glädjande och positivt att debåda jägarorganisationerna kundeöverlämna ett gemensamt förslag till regeringen omhur älgjakten borde organiseras efter 1994.Regeringen har i sin proposition 1993/94:193 tagitfasta på några av de förslag somjägarorganisationerna var överens om.Vi socialdemokrater delar regeringens uppfattningatt det nuvarande systemet för älgjakt i huvudsakbör ligga fast och att de s.k. generellområdena nubör avskaffas. Däremot tycker vi att det ärbeklagligt att regeringen och utskottsmarjoriteteninte har tagit fasta på den enighet om målsättningenför älgjakten som jägarorganisationernas förslagger uttryck för.Utskottsmajoriteten har i stället valt den bekvämavägen att automatiskt överföra samtliga ca 14 000generellområden till B-licensområden, med engenerell tilldelning av ett valfritt djur på områdenom minst 5 ha sammanhängande mark.Detta strider helt mot den målsättning förproduktionsanpassad älgjakt som riksdagentidigare i stor enighet beslutat om. Det innebär,enligt vår mening, ett steg tillbaka i strävan attuppnå en biologiskt riktig skötsel av älgstammen.Tyvärr har vi vid utskottsbehandlingen inte lyckatsövertyga övriga partier om att de särskilda skäl somnu gäller för att ett område skall få registreras somB-område även borde gälla för de ca 14 000generellområden som ansöker om en sådanregistrering före utgången av 1994.Vi beklagar att utskottet inte utnyttjade det tillfällesom gavs att finna en slutlig lösning på frågan omlicensområdena. Det kan därför enligt vår meningfinnas anledning att återkomma till frågan om hurregistreringen av B-områdena skall kunnaomprövas , i syfte att stimulera en ökadanslutning till samordnade jaktenheter.En sådan prövning borde utgå från följandeprinciper:Rätt balans bör åstadkommas i förhållande till demål som lagts fast lokalt. Möjligheten att fälla älgbör bli så rättvis som möjligt frånproduktionssynpunkt. Frivillig samverkan börstimuleras och administrationen bli så liten sommöjligt.I den socialdemokratiska jaktmotionen har vi ettkompletterande förslag om att samtligagenerellområden skall ges möjlighet attomregistreras till A-licensområde i stället för attsom nu automatiskt överföras till B-områden.Förutsättningen är att området består av minst 20ha sammanhängande mark. Då blir den generellatilldelningen en kalv som gäller för A-området.Vårt förslags inriktning ligger i linje såväl medNaturvårdsverkets som medjägarorganisationernas. Åsikterna i vårtmotionsförslag delas av ett enhälligt utskott, så vi ärnöjda när det gäller detta avsnitt.I regeringens proposition framläggs inget förslag omändringar av nuvarande bestämmelser för älgjakteni , som ju skiljer sig från dem i övrigalandet. Ett enigt utskott delarjägarorganisationernas förslag, som innebär attriksdagen som sin mening bör ge regeringen tillkänna att även bör omfattas avsamma system för älgjakt som gäller i övriga landet.I detta betänkande har utskottet behandlat åttamotioner från den allmänna motionstiden. I motionJo806, som har mig själv som första namn,kritiseras för de kraftigaprishöjningar på jakträttsupplåtelse som gjortsunder den senaste tiden.Motionen har delvis tillgodosetts, men det är interegeringens eller utskottsmajoritetens förtjänst.Tvärtom är den borgerliga regeringen mycket passivnär det gäller jaktfrågor, inte minst i fråga om priseroch regler för jakträttsupplåtelse.Nej, motionen har delvis tillgodosetts genom attSvenska jägareförbundet, Region norr, har träffaten överenskommelse med . Parterna hardärvid kommit överens om följande:-- Priset skall främst grundas på jaktområdetsuthålliga avkastning samt övriga jaktmässigakvaliteter.-- Ett grundpris för rätten att disponera älgjakt kanutgå och betalas i så fall senast den 1 oktober.Fällavgiften tas ut efter jaktperiodens slut.-- En större andel av priset skall utgöras av fällavgiftför vuxna älgar.-- kommer i princip inte att höjapriserna inför nästa jaktår. På svaga marker kanpriset komma att sänkas.Samarbetet mellan parterna skall nu fortsätta ochutvecklas med följande inriktning:-- Älgjaktens mål är att främja en livskraftigälgstam med hög avkastning, anpassad till vadmarkerna tål i betestryck utan oacceptabla skador.Det skall ske genom en kvalitetsmässigt riktigavskjutning.-- Jaktlagen skall kontinuerligt genomförabetesinventeringar och övriga älgobservationer.-- marker skall utnyttjas bättre genomatt fler jägare, framför allt ungdomar, beredsmöjlighet till jakt.Det här kommer att innebära att vi äntligen får enbättre ordning, med klara regler förarrendevillkoren gällande älgjakten. Visocialdemokrater är övertygade om att dessamålsättningar kommer att medverka till att skapagoda förutsättningar för jakt och viltvård. Viinstämmer också i jägarorganisationernasförhoppning om att motsvarandeöverenskommelser kan träffas inom övriga regioneri landet.Jag yrkar bifall till hemställan i jordbruksutskottetsbetänkande nr 27.Innan fru talmannen ger ordet till ,vill jag som representant för socialdemokraterna ijordbruksutskottet framföra ett stort, varmt tacktill för de insatser som han har gjorti jaktfrågorna. Lycka till i fortsättningen!Anf. 141 (-):Fru talman! I det här betänkandet om älgjaktenbehandlas dels propositionen om de s.k.generellområdena för älgjakt, dels ett antalfristående motioner. Det är ett enigt utskott som stårbakom betänkandet. Detta faktum borde kanskeinnebära att debatt skulle vara överflödig, men jagtycker att det fortfarande kvarstår tankegångar ochuppfattningar kring älgjakten som man en gång föralla borde avskriva. Det är för att beröra detta somjag har begärt ordet.I det särskilda yttrandet, som taladeom, beklagas att utskottet inte utnyttjade det härtillfället för att finna en slutlig lösning förlicensområdena.Vilka problem är det då som inte har fått sinlösning? Ja, det är problemet med ägarna av mindremarker, som av någon anledning inte kan, inte fåreller kanske inte vill vara med i någonjaktsamverkan. De är tydligen fortfarande en nageli ögat på många.Jag måste erkänna att jag ständigt förvånas över på olika sätt försöker bevisa hur dessa jaktenssabotörer omintetgör en planerad skötsel av vårälgstam. Av vilken anledning sker detta? Jag tyckeratt verkligheten är en annan, som jag mycket kortskall beskriva. Innan jag gör detta vill jag, för attundvika eventuella missförstånd, understrykaföljande.Jag är självfallet för en samordning och ettsamarbete när det gäller älgjakten, men jag ärganska bestämd i fråga om att det här måste skefrivilligt. Jag tror, av många anledningar, att det ärdömt att misslyckas om man försöker tvinga ihopmarkägare genom olika åtgärder. Jag tror att detäven fortsättningsvis måste vara rättesnöret i denhär frågan.I propositionen redovisas att A-områdena hösten1992 omfattade , dvs. avden totalt registrerade arealen. Där fälldes 92 500djur. B-områdena hade en areal av500 , dvs. Där fälldesknappt 1 800 djur. Generellområdena, sombetänkandet framför allt handlar om, omfattade690 , dvs. Därfälldes knappt 2 900 djur.Det är ju så att älgstammen på sina håll totalt harskjutits sönder och samman. kundeman endast skjuta av tilldelade älgar -- detgällde hela landet.Då är det tydligen åter ägarna av mindre marker,som har fällt ca 5 000 älgar, som är bovarna. Det ärde som är ett hinder för en produktionsanpassadälgjakt. Det är ingen hejd på alla reportage ochuträkningar, där man på alla sätt försöker bevisadetta. Det här är helt otroligt.Jag har funderat vad man skall göra med alla dessaälgar som omkommer i trafiken och som förolyckaspå annat sätt. Om man skall ta dem med iberäkningen innebär detta att vi aldrig -- inte ens omvi i övrigt totalt samordnar all jakt -- får enproduktionsanpassad avskjutning. Det är nämligeninte någon länsstyrelse och inte något jaktlag somkan säga hur många älgar som omkommer itrafiken, som drunknar, som blir tagna av björnosv. Om det är någon logik i resonemanget om attdet är ägarna av de små områdena som är bovarna,finns det ju ingen möjlighet att komma till rätta medproblemet, genom att det finns en grupp djur sommister livet på annat sätt.Jag tycker helt enkelt att det är både osakligt ochosmakligt att den här myten skall hållas levande.Om av marken är produktionsanpassad börman rimligen klara en anpassad avskjutning. Dåbör inte det hända som har hänt, dvs. attlicensgivning och avskjutning inte har medverkligheten att göra och att vår fina älgstam därförär i fara.Riksjaktvårdskonsulent gick för entid sedan ut med varningen: Dra i nödbromsen!Licenser kan inte utfärdas på samma frejdiga vislängre. Älgstammen är på väg att förstöras.Jag skulle vilja fråga : Handen påhjärtat; är det de som jagar på av marken somhåller på att förstöra -- och som på en del ställenredan har förstört -- vår fina älgstam?Jag förstår inte heller det av Socialdemokraternatillstyrkta motionskravet om 70 dagars jakttid påsmåmarker och en kalv på licens. Om man tyckeratt det är orimligt att jaga på ett litet markområde i5 dagar, förstår jag inte att man kan tillåta 70 dagarnär det handlar om en kalv. En kalv är ju också enälg -- är den vuxen. Den ingår självfalleti det totala antalet i stammen. Det här går inte ihop.Det vore intressant att få en förklaring.I betänkandet behandlas också en rad yrkanden närdet gäller arrendevillkor. Jag hade nog väntat migatt åtminstone s-gruppen skulle ha haft enreservation i den här frågan, efter alla löften somgetts. fick vi en förklaring av , menden håller inte ända fram.Jag tror att problemen med prisutvecklingenkommer att kvarstå trots de uppgörelser somgjorts. Jag vill hänvisa till en tidigare proposition,1991/92:9, där det sades att den nuvarandelagstiftningen är uppbyggd på principen att jakt ärtillåten om den är försvarlig från viltvårdssynpunkt.I de diskussioner som förevarit medDomänverket -- nuvarande -- anfördesdet som försvar för de höga arrendena att riksdagenbeslutat om ett avkastningskrav på viltvården. Jaghar svårt att se överensstämmelsen mellan det ochde intentioner som sägs ligga bakomjaktvårdslagstiftningen.Fru talman! Jag hoppas att samarbetet ochsamordningen inom jakten även fortsättningsvisskall kunna ske på frivillighetens grund. Detta ärfullt möjligt utifrån kravet på enproduktionsanpassad och bra skötsel avälgstammen. Vi kanske får leva med attmålsättningen än så länge bara uppnås till 96 %.Jag hoppas även att jakten på dem som äger mindremarker nu skall avblåsas. Då kanske de själva tarinitiativ till samarbete. Det vore väl bedrövligt omenkla fakta inte skulle kunna nå fram i denlagstiftande församlingen, även om det handlar omälgjakt.Anf. 142 () replik:Fru talman! Det är nog rätt och riktigt som JohnAndersson säger att det inte är B-områdena som ärproblemet. Vi socialdemokrater tycker också att B-områdena skall finnas kvar. Vi finner inga skäl tillatt man automatiskt överför 14 000generellområden utan någon särskild prövning.Alla jägare här i landet är för en större samordning.Vi tyckte därför att de särskilda skälen skulle varakvar. Det har vi tidigare varit helt överens om här ikammaren.Både , och mångaandra har under i motioner kritiseratnuvarande för deras priser. Vi haraldrig fått något gehör från de borgerliga partierna.De har hävdat att marknaden skall reglera detta. Vianser att man i och med denna uppgörelse i norr harkommit en god bit på väg.Om jägarna är överens om att vi skall ha regler somstyr priserna börjar vi bli nöjda. Vi vill avvakta ochse om man kan genomföra detta som är ettönskemål i alla regioner i Sverige.Jag vet inte, fru talman, om jag skall besvara JohnAnderssons frågor. Vi har ju ett enigt utskott somställt sig bakom den socialdemokratiska motionen.Jaktorganisationerna ville ha längre jakttid, menderas gräns låg på . Det är den endaskillnaden jämfört med den socialdemokratiskaenhälligt antagna motionen.Vi tror att det finns jägare som vill vara ute enlängre tid, och inte , för att fälla enkalv. Det har ett annat värde för dem att få vara utei markerna och jaga. Därför lade vi denna motion.Anf. 143 (-) replik:Fru talman! Först vill jag tacka för devänliga orden; jag glömde det förut.Man kan självfallet diskutera de särskildavillkoren. På den punkten har helträtt. Men det kan inte vara någon stor sak att vissajägare jagar på de mindre markerna. Det handlarom av den totala jaktmarken. Man måsteförlita sig till att jakten samordnas på frivillighetensväg.Kalvjakt är dock något som jag intetycker om. Om man är rädd att B-områdena, därman får jaga i , skall störa denproduktionsanpassade jakten, förstår jag intevarför man skall få jaga . Jag betraktar enkalv på samma sätt som en vuxen älg. Kalvarna födsju av älgkorna och ingår i älgstammen. Om man fårsitta i på ett område därdet finns 15 jaktområden kanske det inte skjuts enenda älg, eller bara någon enstaka. Påverkan blirinte så stor. Men om 15 personer jagar ärju möjligheten mycket större att man skjuter enkalv. Man kanske skjuter åtta nio kalvar. Dettainverkar ju på hela områdets avskjutning. Manöppnar möjligheterna att snedvrida avskjutningenändå mer. Jag tycker helt enkelt inte om att manutökar på ett så litet område som 20hektar.Däremot tycker jag att man kan få sitta där ochspela bingolotto i några dagar.Anf. 144 ():Fru talman! Detta betänkande är positivt ur mångasynpunkter, tycker jag. Det är ett enigtbetänkande. Det har ett stort värde i dessa frågor,som brukar vålla stora stridigheter, att det är ettenigt förslag. Det är ett steg mot en merproduktionsinriktad älgjakt. Det innebär enavbyråkratisering av älgjakten. Det innebär att vifår samma regler i hela landet. Det finns också enskrivning i betänkandet om hur vi i fortsättningenskall reglera eventuella viltskador.När det gäller den produktionsanpassade jakten,som jag menar att detta är ett steg mot, försvinnergenerellområdena för gott.