prot · GI0922 · 1994-11-15 00:00:00 — 81 ():Fru talman! Jag tackar invandrarministern försvaret. Jag får väl ta det som ett tecken på att manändå tänker se över frågan, även om slutsatsen isista stycket inte uttrycker någon överdriven hand-lingskraft.Bakgrunden till frågan är att det finns ettganska stort antal företag som bygger upp sina före-tag via internationella kontakter. De försöker utvid-ga sin verksamhet utanför gränser ochäven utanför EES- och EU-området. Jag tror att allapartier är eniga om att det är bra. Företagen satsarpå helt nya marknader. Då krävs det självfallet via lokal rekrytering kan anställa människor,förutom den personal som kommer från ,som kan fullgöra de uppgifter som krävs för före-tagsutveckling, för att sälja och tillverka produkter,utveckla tjänster osv.Jag tror att vi är fullständigt överens om att små-företagsgruppen är en nyckelgrupp. Vi hörde talasom att den t.o.m. är en spjutspets inför framtiden.Det är viktigt att vi kan utveckla denna sida. Detgäller att man vad avser dessa specifika frågor intebygger byråkratiska hinder som gör att företagenkänner sig motarbetade och att de inte snabbt ochsmidigt kan utveckla de idéer som de jobbar aktivtmed på fältet.I det sista stycket i statsrådets svar säger han atten tillämpning med ett minimum av byråkrati ärönskvärd.Jag hoppas att detta är ett sätt att uttrycka sigoch att det inte är ett sätt att visa att man egentligeninte har någon speciellt stark vilja, att man låter dethela bero tills andra invandrings- och flyktingpoli-tiska frågor skall behandlas. Detta är en fråga sommåste lösas när den är aktuell. Den är aktuell nu.Vad tänker invandrarministern göra för att gedessa ord någon form av realism?Anf. 82 Statsrådet ():Fru talman! Jag har inget annat svar att ge än detsom jag har givit. Jag delar upp-fattning att detta är en viktig fråga, men vi vill intebryta ut den speciellt. Det äger sin riktighet att frå-gan är aktuell , men det finns också möjligheteratt åstadkomma åtgärder i den här riktningen redannu. Det finns alltså förutsättningar för att komma tillSverige, även om man råkar vara utanför EES-kretsen eller Norden.Det finns alltså möjligheter, även om det kan va-ra litet krångligare för de mindre företagen. Deterkänner jag gärna.Denna fråga är inte mindre aktuell om ett halvåreller . Då är den snarare ännu mer aktuell. Viavser alltså att se över den. Något annat svar kan jaginte ge i dag.Anf. 83 ():Fru talman! Jag tror att frågan är mest aktuellnu, när det finns en arbetslöshet som vi alla bekäm-par. Det finns idéer som bygger på möjligheten attföretag med utlandet som bas för nya produkterskall bygga upp ett nätverk. Därmed kan de också fåen bättre snurr på den inhemska verksamheten här iSverige.Vi är tydligen överens om att systemet är över-byråkratiskt och har hinder i sig som man med rela-tivt enkla metoder skulle kunna förändra. Det är intenågon större vilja som ministern här demonstrerarnär han säger att vi är överens om detta men att detkan ta eller innan man kommertill skott i dessa frågor.Är ministern beredd att över huvud taget disku-tera om det finns mycket enkla åtgärder att vidtavad gäller handläggningsrutiner?Anf. 84 Statsrådet ():Fru talman! pratar ungefär somom det vore omöjligt för personer utanför EES-kretsen eller den nordiska kretsen att komma tillSverige. Så är inte fallet.Däremot sker det en viss prövning av företagen.Man tittar bl.a. på seriositeten, och man prövar omde kunskaper som företagen vill hämta in inte finnsi . Man kan diskutera om den prövningengår att göra effektivare, bättre och mindre byråkra-tisk. Vi skall se över det.Det är inte omöjligt, , för männi-skor från andra länder att komma till i dessasyften. Jag erkänner att det kan vara litet krångliga-re för småföretag, men omöjligt är det inte. 85 ():Fru talman! Invandrarministern får det att låtasom om läget ändå är positivt. Jag får väl ge mig tilltåls tills vi får någon bekräftelse på att det verkligenhänder någonting. Låt mig bara komplettera med enytterligare frågeställning.För att få ta hit någon utifrån måste man gåtill länsarbetsnämnden och i vissa fall även tillfackliga organisationer för att stämma av om de harnågot intresse av eller underlag för att göra en be-dömning av företagens anspråk på att få ta hit folk.Jag upplever att detta är en byråkrati som ärfullständigt onödig. Det kan inte vara rimligt att ettfackorgan för svenska fackliga medlemmar skallgöra en bedömning av om ett litet företag har ettbehov av att utbilda arbetskraft för internationellaverksamheter. Är det rimligt att man försöker tabort den typen av hinder? I så fall tror jag att viskulle ta ett stort steg på vägen för att lösa upp deakuta knutarna.Anf. 86 Statsrådet ():Fru talman! Jag anser inte att det är något hinderatt man hör fackföreningar eller länsarbetsnämnden.Det är snarare fråga om en seriös prövning. Jag seringet skäl till att särskilt titta på de frågorna.Anf. 87 ():Fru talman! Jag skall alltså tolka invandrarmi-nistern så att svenska fackföreningsrörelsen harintresse av att bedöma om ett företag har en utveck-lingspotential baserad på utländsk tillverkning ellerutländsk verksamhet över huvud taget. Det förefal-ler något långsökt.Utöver att det är långsökt bidrar det till att vi fåren ärendehantering som visserligen sägs vara flexi-bel, lätthanterlig och generös, men den drar ut påtiden. Och tiden är i detta fall en nyckelfaktor. Omvi får en smidigare hantering, kortare tider i hand-läggningen, kommer företagen snabbare ut med sinverksamhet, och vi får över huvud taget en bättremöjlighet att jobba med dessa frågor.Jag hoppas att invandrarministern är beredd attjobba för att dessa frågor skall få en bättre lösning.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1994/95:127 om tillämp-ningen av den s.k. barnpraxisförordningen.Anf. 88 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omregeringen avser att vidta några åtgärder för attsäkerställa att praxis vid tillämpningen av den s.k.tidsförordningen ändras för att bättre överensstäm-ma med humanitära principer.De fall som refererar till gällertillämpningen av tidsförordningen, dvs. de avserbarnfamiljer som sökt asyl före den 1 januari 1993.Det är fråga om personer som inte har någotskyddsbehov och därmer inte har rätt till asyl. Där-för är jag av den uppfattningen att man rent allmänti dessa ärenden måste kunna ha som krav att de integjort sig skyldiga till något brott i . Om ettavslag skulle komma att ge orimliga konsekvenserkan det naturligtvis finnas skäl att i vissa enskildaärenden göra en annan bedömning. Att avvisa barnfamilj för att ett av barnen begått en mindreförseelse skulle kunna vara ett sådant exempel.Avslutningsvis vill jag dock framhålla att det ärUtlänningsnämnden som genom beslut i enskildaärenden bestämmer praxis. Det är endast i de fallsom eller Invandrarverketöverlämnar till regeringen som regeringen kan gevägledning. Några ärenden av denna typ har dockicke överlämnats. pågår en utred-ning som skall överväga formerna för regeringensstyrning av praxis.Anf. 89 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet försvaret. Det är bra att statsrådet har för avsikt att seöver reglerna om hur tillämpningen har utvecklatsvad gäller just den s.k. barnpraxisförordningen.Invandrarpolitiska kommittén skrev i sitt betän-kande att "handläggningen måste ske generöst medsunt förnuft och med sådan inlevelse att man kanförhindra beslut som för en allmän rättsuppfattningframstår som stötande". Den praxis som har utveck-lats vad gäller barnpraxisförordningen om uppe-hållstillstånd i vissa utlänningsärenden av de sär-skilda skälen framstår som stötande för en allmänrättsuppfattning.Det kan inte vara rimligt att det särskilda skälet,t.ex. då familjer omfattas av barnpraxisförordning-en, tolkas så att avvisar en familjemedlem ide fall då det inte finns någon anknytning i hemlan-det för att därigenom kunna påvisa anknytning så attresten av familjen kan utvisas.Vad gäller de asylsökande ställer kravpå en exemplariskhet som inte krävs av någonsvensk medborgare. Vilken svensk medborgare ärutan skuld, så att han eller hon kan kasta förstastenen?Jag hoppas alltså att de ändringar i förordningensom nu kommer att göras blir mycket tydliga, dettaför att inte skall få något tolk-ningsutrymme som gör det möjligt att utveckla enpraxis som strider mot humanitet och förnuft.Jag utgår också från att förordningen ges en så-dan utformning att de som redan har fått avslagmedges en ny prövning efter förändringen i förord-ningen som baseras på hänsyn till barnens bästa.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1994/95:128 om asyl förjudiska familjer från f.d. SovjetunionenAnf. 90 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig om jagtänker vidta några åtgärder med anledning av avslagsbeslut rörande en judiskfamilj från Ukraina.Jag avser inte att vidta några åtgärder med an-ledning av nämndens beslut. ären självständig myndighet som har att följa gällandelagar och förordningar. Nämnden har möjlighet attöverlämna enskilda ärenden till regeringen förprövning, och det är endast då som regeringen harmöjlighet att påverka utformningen av praxis.Enligt den information jag har fått del av är detinte någon ändrad praxis i detta fall. Nämndensbeslut ryms inom nu gällande praxis och är varkendet första eller det enda avslagsbeslutet för judiskaasylsökande från f.d. Sovjetunionen.Anf. 91 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka invand-rarministern för svaret.Bakgrunden till min fråga är ett beslut av som enligt min mening innebär går ifrån det det praxisbildande beslut somfyrklöverregeringen fattade angående asylsökandejudar från f.d. Sovjetrepubliker.Beslutet fattades ,dvs. Av beslutet framgår attuttryck för folklig antisemitism hade ökat i Ryss-land, vilket kunde medföra att enskilda judar utsat-tes för allvarliga trakasserier. kundenågon hjälp från de rättsvårdande myndigheternainte påräknas.Med hänvisning även till tidigare regeringsbeslutfann regeringen att praxis var fastlagd för bedö-mingen av asylskäl för personer av judiskt ursprungfrån f.d. . Regeringen konstaterade dåatt det inte inträtt någon sådanförändring av förhållandena för judar i Rysslandsom ger anledning att ompröva praxis.Slutsatsen blev, i ett då aktuellt ärende, att rege-ringen biföll asylansökan med hänvisning till detrakasserier som de berörda hade utsatts för. harvi ett motsvarande fall av sådana trakasserier.Om regeringen nu inte reagerar eller agerar motatt beslutat avslå en asylansö-kan för judar från f.d. innebär det ipraktiken att en ny praxis införs.Jag vill, efter det besked jag fått, återigen ställafrågan till invandrarministern: detta attregeringen står för en omorientering i den här frå-gan?Anf. 92 Statsrådet ():Fru talman! Nej, det gör vi inte. Vi följer den avfyrklöverregeringen fattade praxisbeslutet av den 25november 1993. Då fattade regeringen ett beslut iett ärende rörande en judisk familj från Ryssland.Det var fråga om en ny ansökan där det tillkommitnya omständigheter. Därför upphävdes beslutet omavvisning, och familjen fick stanna.I detta beslut slog regeringen fast att den praxissom utformats genom regeringsbeslut och1992 skulle bestå, dvs. att den allmänna situationenför judar i f.d. inte är sådan att desom folkgrupp generellt kan anses vara utsatta förförföljelse eller att de skulle vara i behov av skydd iannat land.Regeringen konstaterade vidare i beslutet år1993 att utvecklingen i under senare årvarit positiv, bl.a att antisemitism sanktionerad avstaten inte längre förekommer.I maj 1994 gjorde en infor-mationsresa till och har dämed en uppdate-rad bild av situationen där. har genomgåtten liknande utveckling som den i i dettaavseende, dvs. den från staten sanktionerade anti-semitismen förekommer inte längre.Det är mot denna bakgrund som den tidigare re-geringen har fattat dessa beslut. Utlänningsnämndenföljer nu den praxis som har utvecklats under denborgerliga regeringens tid.Anf. 93 ():Fru talman! Det kanske inte längre finns stöd ilagen eller hos staten för att trakassera människor avjudisk härkomst. Men trots vad som har sagts frånmyndigheternas sida har det de facto ändå före-kommit den typen av trakasserier från grupper ochenskilda, och de rättsvårdande myndigheterna harofta inte tagit sig an dessa fall. Det är därför manhar gett möjlighet till asyl för dem som flytt undersådana omständigheter.Invandrarministern säger att man nu ser ytterli-gare förbättringar. Jag har inte sett något underlagför att kunna säga att det skett en förändring under1994 och att dessa trakasserier upphört eller minskati omfattning. Invandrarministern säger att de harminskat i omfattning och att det därför finns anled-ning att ha ett annat synsätt på detta. Jag vill ha ettklargörande på denna punkt.Anf. 94 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill säga två saker, det första avgörs, och det vet både DanEricsson och jag, asylärenden genom prövning avvarje enskilt fall. Det görs en seriös prövning omman har skyddsbehov eller inte. I detta fall harUtlänningsnämnden konstaterat att man inte har det.För det andra åberopar jag enbart sådana faktasom är kända när det gäller praxisutvecklingen somockså slagits fast av den tidigare borgerliga rege-ringen. Det är inte någon ny politik som förs, utandet är enbart fullföljande av den praxis som dentidigare regeringen har fastlagt.Jag har också svarat att jag intefinner någon anledning att försöka ändra på denpraxisen i detta fall. Jag tycker att detta fall är gans-ka klart, och det är också praxisen i detta samman-hang. De rapporter från den förra regeringens tidsom har givits oss är de som jag har redovisat här.Anf. 95 ():Fru talman! kanske vi har litet olika upp-fattning om vad praxis egentligen är. Min uppfatt-ning är att den typen av trakasserier som människorav judisk härkomst drabbas av i länder som Ryss-land eller utgör tillräckligt skäl för att fåasyl här.Det anmärkningsvärda i det nu aktuella fallet äratt nämnden i sitt beslut skriver att trakasserier motpersoner av judiskt ursprung förekommer såväl frångrupper i samhället som från enskilda personer. Detär ju det som är grunden för tidigare regeringsbesluti dessa frågor när man låtit människor stanna häroch beviljat asyl.Nu har jag precis fått veta att det också i dettaärende har framkommit nya omständigheter. Jagmisstänker därför att det kommer in en ny ansökan.Det är mycket möjligt att detta ärende hamnar påregeringens bord. Då vore det intressant att få ettytterligare förtydligande om att man från regering-ens sida inte tänker lägga om praxis när det gällerjudar som kommer från f.d. Sovjet.Anf. 96 Statsrådet ():Fru talman! Praxis utformas utifrån en bedöm-ning av hur situationen är vid ett visst tillfälle ochvilken utveckling som har skett. Just nu kan mansäga att det skett en positiv utveckling. Det innebärinte att allt är bra.Det innebär inte att man kan säga att alla judarär fria från trakasserier och annat från befolkningeneller från vissa grupper i samhället. Men de trakas-serier som tidigare förekommit från statens ochsamhällets sida har upphört både i ochUkraina, och det är det viktiga.Vi följer självfallet dessa frågor mycket nära. Pådet sättet kan vi uppdatera oss och också ändrapraxis via om så skulle krävas.Jag kan försäkra att vi inte med beråttmod skickar tillbaka någon som skulleutsättas för förföljelse av sådan art att man skulle haasylgrundande skäl att få stanna i SverigeÖverläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1994/95:111 om riksid-rottsgymnasiernaAnf. 97 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig om vil-ka åtgärder regeringen avser att vidta med anledningav översyn av systemet med riksrekry-terande idrottsgymnasier.Beatrice framhåller mycket riktigt i sin frå-ga till mig att utredningen mynnar ut i ett förslagsom innebär att ett antal riksidrottsgymnasier måsteifrågasättas samt att idrottsrörelsen framgent får taett större ansvar för utbildningarnas specialidrotts-del. Till denna beskrivning av förslaget vill jagtillägga att förslaget även innebär ett ökat lokaltansvar för dessa frågor genom att en uppdelning avidrottsgymnasierna görs i lokala, regionala ochriksrekryterande gymnasier. De kommuner som iegen regi eller i samverkan med andra kommunervill starta ett lokalt alternativt regionalt idrottsgym-nasium kan göra detta redan nu.Skolverkets förslag, som har remissbehandlats,bereds i Utbildningsdepartementet.Jag räknar med att frågan kan behandlas i denkommande budgetpropositionen.Anf. 98 (m):Fru talman! Jag vill börja med att tacka statsrå-det för svaret. Beskedet är att regeringens slutsatsernär det gäller riksidrottsgymnasierna kan förväntas ibudgetpropositionen.Besked på den här punkten brådskar, eftersomSkolverkets förslag innebär ändrade regler helst frånnästa höst. Jag vet inte om regeringen kommer attfatta det beslutet. Men om det är på det sättet krävsdet ganska snabba ryck.Det handlar om drygt 1 000 elevplatser och de32 specialidrottsförbund som skall ta över en viktigdel av ansvaret för denna utbildning. Det gällerockså de som specialidrottsun-dervisningen kostar. Förslaget är att idrotten skall taöver en del av kostnaderna. Det kommer att bli endebatt och diskussion om hur man skall hanteradetta.Men det är så - och det är både Kommunför-bundet och med på - att detkrävs och kommer att krävas en viss sanering. kommer alltså att försvinna.Jag ställer därför frågan, eftersom man ganskasnabbt måste få veta vilka slutsatser som dras.För idrotten i är det här väldigt viktigt.Vi har många idrottsgymnasier, inte minst på skids-portens område. Norrmännen har ju satsat hårt påatt se till att elitidrottande ungdomar får bra utbild-ning - det är bakgrunden till våra skolor.Nu finns det en oro. Det finns en risk för att viinte har sanerat tillräckligt mycket och att kvalitetendärmed brister. På en del orter tvingas man emel-lertid inse att underlaget för ortens gymnasieskolakan fallera om man får det ökade lokala ansvar somskolministern pratar om. Då tvingas kommunernanämligen inte att betala interkommunal ersättning,och då minskar underlaget och elevers möjligheteratt gå en idrottsutbildning. Och det är ju där knäck-frågan ligger.Anf. 99 Statsrådet ():Fru talman! Jag delar uppfattningatt det är mycket angeläget att frågan får sin lös-ning. Just därför kan och alla andraräkna med att få besked i budgetpropositionen.Anf. 100 (m):Fru talman! Är det skolministerns mening att idet här arbetet verka för att idrotten får någon typ avkompensation för de ökade utgifter man kommer attfå då man får ansvaret för specialidrotten? Ellerskall man räkna med att idrotten skall klara dettaökade ansvar med egna medel?Det är också intressant att fundera över om ele-verna på något sätt kommer att skyddas, så att manäven om man bor i en njugg kommun kan fortsättasin satsning på en idrottsgren som man kanske harhållit på med . Utan åtminstone någon bind-ning finns ju risken att många ungdomar inte får denchansen.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1994/95:126 om ökad ut-bildning av tekniker och naturvetareAnf. 101 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag ämnar vidta för att öka antalet elever somläser naturvetenskapliga, tekniska och matematiskaämnen i gymnasieskolan.Jag delar uppfattning att det är oro-ande att intresset för tekniska och naturvetenskapli-ga utbildningar på gymnasienivå är så lågt samtidigtsom ett flertal undersökningar pekar på ett växandebehov av tekniker, ingenjörer och civilingenjörer iframtiden.Problemet med den dåliga rekryteringen till detnaturvetenskapliga programmet har uppmärksam-mats . Flera initiativ har tagitsför att öka intresset för detta utbildningsområde.Skolverket och Verket för högskoleservice (VHS)fick i uppdrag att under en periodav gemensamt ansvara för att inom skolansoch den högre utbildningens område initiera åtgär-der som syftar till att öka ungdomars intresse förteknik och naturvetenskap.Skolverket och har med utgångspunkt iuppdraget startat ett gemensamt projekt, det s.k.NOT-projektet. Målsättningen med arbetet är attöka rekryteringsunderlaget för högre tekniska ochnaturvetenskapliga utbildningar genom- att ändra attityden till NT-utbildningar,- att stärka teknikens och naturvetenskapens ställ-ning i allmänbildningen,- att intressera fler flickor för tekniska utbildningaroch- att lyfta fram de nyskapande och aktiverande verk-samheter i lärarfortbildningen som finns inommånga teknik-/naturvetarcentra.Jag kommer att följa detta arbete med stort in-tresse samt överväga ytterligare åtgärder.Anf. 102 ():Fru talman! Jag tackar för svaret.Det är bra att lyfter fram , att hon lyfter fram just problemet att re-krytera fler elever till de tekniska och naturveten-skapliga ämnena i gymnasieskolan och vikten av attöka intresset på det området i . Medtanke på den framtida arbetsmarknaden måste vi setill att öka intresset för de här ämnena - det finns juredan i dag ett behov av ingenjörer, tekniker ochkvalificerade yrkesarbetare. Det är därför bra attYlva lyfter fram den delen.Detta är emellertid det enda statsrådet tar upp isitt svar, och jag är förvånad över att hon inte ocksålyfter fram andra delar. Man måste ju också tittalitet grand på hur gymnasieskolan ser ut. Exempel-vis de specialutformade programmen, där man kanintegrera de teoretiska programmen med de yrkes-förberedande för att just öka antalet tekniker, nämnsinte med ett enda ord i svaret. Jag måste därförfråga: Avser att stimulera utveck-lingen av de specialutformade programmen, elleravser hon att ta bort dem?En annan sak är kursutformningen, möjlighetenatt i gymnasieskolan läsa exempelvis tekniska kur-ser. Inte heller detta nämns i svaret.Detta är naturligtvis nödvändiga åtgärder för attvi skall kunna öka intresset för de här ämnena.I slutet av sitt svar säger statsrådet att hon skallöverväga ytterligare åtgärder. Vad innebär dessa"ytterligare åtgärder"?Anf. 103 Statsrådet ():Fru talman! Det finns en stor frihet inomgymnasieskolorna att lokalt genomföra olika integ-reringar av utbildningar och genomföra lokala kur-ser. Vilken utveckling vi kommer att få inom gym-nasieskolan återstår att se.Ulf ingår ju själv som ledamot i den par-lamentariska kommitté som har till uppgift att följareformerna inom gymnasieskolan, och jag väntarmed spänning på vad den kommittén kommer attkunna dra för slutsatser av utvecklingen. Utifrån detfår vi sedan överväga ifall det blir aktuellt medytterligare åtgärder.Anf. 104 ():Fru talman! Jag ställer dessa frågor därför att jagtror att det är oerhört viktigt att departementet ochstatsrådet ger de här signalerna. När man läser dethär svaret börjar man undra om det som statsrådetskall göra bara är att följa och dessutveckling . Det tror jaginte räcker, utan man måste göra mycket mycketmer. Man måste t.ex. stimulera kommunerna till attta fram specialutformade program och till att skapaen mer kursutformad gymnasieskola. Framför allttror jag att man måste börja redan i , där måste se till att fånga elevernas intresse påde här områdena.Detta är ju ett stort problem. Eleverna, både depå och de på gymnasieskolan, uppleverfaktiskt de matematik- och naturorienterade ämnenasom de tråkigaste, och detta är ju utomordentligtallvarligt för framtiden.Anf. 105 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller finns detanledning att vara en smula orolig utifrån de signa-ler som utvärdering ger i fråga om justden naturvetenskapliga utbildningen men ocksåmatematiken.Skolverkets utvärdering visar att många eleverhar ytliga kunskaper i NO-ämnena, att man inte harnågon reell insikt i fråga om de naturvetenskapligabegreppen och att man inte har den förståelse somkrävs för att ämnena skall bli intressanta. Det visarsig också att pojkar har mycket bättre resultat änflickor i när det gäller NO-ämnena.Jag tycker att detta ger anledning att känna ensmula oro, och det kan också vara grund för ytterli-gare åtgärder från min sida.Anf. 106 ():Fru talman!