prot · GH09105 · 1994-05-17 00:00:00 — Jag håller med omatt det är tråkigt att det här har tagit . Redani den första budgetpropositionen som innehöll denhär regeringens förslag till ekonomisk politik hadevi nämligen i Kommunikationsdepartementetsbilaga ett förslag till stöd på tillsmalspåret. Det var alltså budgetpropositionen1992.Regeringen beslutade att dehär medlen skulle disponeras av iKronobergs län för utbetalning till smalspåret ochatt det skulle ankomma på att beslutaom villkoren för utbetalningen. visade det sigatt beslutade att inteverkställa utbetalningen, eftersom möjligheternatill en långsiktig överlevnad inte ansågs föreligga.Det som sedan hände var att föreningen såsmåningom gick i konkurs. Någon uppgörelseträffades aldrig. Detta hände i december 1992.Nu har de då stridande parterna enats. Det finnsbeslut på att pengarna skall utbetalas. Regeringenhar prövat och anser att det finns förutsättningar fören långsiktig överlevnad.Det finns en konkursförvaltare som är inblandad idetta. Det är alldeles riktigt. Den processen liggerhelt utanför regeringens möjligheter att påverka.Föreningen har fått det statliga stödet, men manhar också samlat in en hel del pengarfrån andra intressenter, så förutsättningarna att dethär skall kunna lösas på ett lyckligt sätt tycker jagär mycket goda.Anf. 136 ():Herr talman! Jag är som sagt var tacksam för att vihar kommit så här långt, och jag är medveten omvad som har hänt . Vi får väl betrakta detsom nu har skett som en tillräckligt tydlig signal tilldem som sysslar med detta ärende om att -- ävenom regeringen kan göra något ytterligare -- detfinns intresse även från regeringens sida av attsmalspårsverksamheten skall kunna leva.Överläggningen var härmed avslutad.25 § Svar på fråga 1993/94:503 om SJ:sprissättning på oljetransporterAnf. 137 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omjag ämnar vidta några åtgärder för att förhindraeventuell osund priskonkurrens från SJ gentemotsjöfarten avseende oljetransporter frånVänerhamnar till Göteborg.Frågor om underprissättning m.m. handläggs avKonkurrensverket i enlighet med Konkurrenslagen(SFS 1993:20).Kenneth Attefors anger i sin fråga att SJ erhållerskattemedel via . I enlighet med 1988 årstrafikpolitiska beslut bedriver SJ trafik påföretagsekonomiska grunder, och SJ erhåller intenågra skattemedel från Banverket.Jag kan mot denna bakgrund inte vidta någraåtgärder med anledning av fråga.Anf. 138 (nyd):Herr talman! Tack för svaret. Jag har bara fått ettkortare svar tidigare. Det var från BengtWesterberg. Men jag får väl utveckla frågan litetgrand.Det är naturligtvis konkurrenslagen som skall gällaom det kommer fram att SJ dumpar sina priser.Men SJ ligger ju litet grand under ministerns vingar.Faktum är att får 3--4 miljarder per årför att underhålla järnvägssystemet, medan SJ barabetalar in . Det var det jagmenade med att SJ inte tar ut det rätta priset omman skall betala för hela infrastrukturen.Det som föranledde frågan var en artikel i , vilket är en alldeles utmärkt tidning. Jaghar använt den förut vid frågeställningar. Fleraredare är nämligen oroliga över framtiden för sinVänertrafik. Kan de inte få lönsamhet i sinVänertrafik finns det heller inte pengar attinvestera i några nya fartyg den dag -- jag tror attdet är 1996 -- man måste ta sådanafartyg i bruk som har dubbelbotten. Kan de inte haen riktig prissättning på sina varor för att SJförsöker, som redarna säger, dumpa sina priser, kanvi inte få den Vänertrafik som vi gemensamt idenna kammare har drivit fram att vi skall bevara.Detta föranleder en följdfråga till ministern: ministern att det kan ligga en fara i att redarna,om de inte får tillräckligt betalt för sina produkter,inte kan ha kapital för att förnya sitt tonnage dendag vi kräver att de skall ha bättre tonnage påVänern?Anf. 139 Kommunikationsminister ():Herr talman! Först till frågan om statligasubventioner. Man kan naturligtvis alltid hävda attverksamhet som fullt ut inte bär sinainfrastrukturkostnader i någon mån harsubvention. Detta gäller i så fall också förTrollhätte kanal som tillsammans med Vänernsseglationsstyrelse har ett anslag i årets budget påungefär . Man har en ungefärjämställd utgångspunkt när det gäller stödet tillsjälva infrastrukturen.Den andra frågan, som naturligtvis är intressant, ärom det förekommer en underprissättning eller inte.Den frågan kan jag inte svara på. Den som anseratt det förekommer underprissättning har alltidmöjligheten att låta utreda ensådan fråga.SJ hävdar att deras upplägg inte innebär någonunderprissättning, utan att det snarare ärförmånligare för kunden om man ser till samtligalogistikkostnader och inte bara till självatransportkostnaden. De kostnader som i derasupplägg reduceras för kunden är bl.a. kostnadenför lagerhantering, i och med att det är en mindrevolym som kommer och kundenslipper ligga med ett mycket stort lager och bindakapital i detta. Det handlar om lossning ochlastning m.m. SJ har också ett systemtågsuppläggsom man kallar för pipe-rail. Man menar att dettagörs utan rangeringar och med ett minimum avterminalarbete. Därför kan man erbjuda det härmycket förmånliga priset.Det handlar om ca olja som manuppenbarligen ämnar transportera. Jag kan baranämna att totalt transporteras ungefär tio gånger såmycket olja. var det 1 021 miljoner tonolja som tranporterades till och från Vänern.Anf. 140 (nyd):Herr talman! Oljan är liksom grunden förvänersjöfarten. Utan oljan kan man inte drivavänersjöfart. Därför är det mycket viktigt att vi frånkammarens sida och även från regeringens sidabevakar att det verkligen inte är så att SJunderprissätter.En av de gamla redarna säger så här: Till Jönköpinggick tidigare små tankbåtar. Men dem slog SJ utmed sina låga priser. När sedan båtarna var bortahöjde SJ priset mycket kraftigt.Det är den här tendensen som man får akta sig för.Jag håller faktiskt med ministern om att hamnarnaockså får ta sitt ansvar. De tar ut 10--per toni hamnavgift för fartyg, medan tanktågen ochtankbilarna inte betalar någonting, trots att de stårintill.Så egentligen borde hamnarna ta ut avgiftermotsvarande hamnavgifterna även av tågen ochtankbilarna. Vad tycker ministern om det?Anf. 141 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är en fråga för de kommunalahamnbolagen att ta ställning till. Hamnfrågorhandläggs ju inte av riksdag och regering, utan detär kommunala angelägenheter i Sverige.Jag blir förvånad om hyseruppfattningen att SJ som monopolist först slår utkonkurrenter och sedan höjer priserna, eftersomhans parti har agerat för att SJ skall få behålla dettamonopol. Dess bättre gick ju kammaren påregeringens förslag att avreglera detta och skapa enöppen marknad också på järnvägsområdet.Anf. 142 (nyd):Herr talman! Ja, det är riktigt. Jag låter mig nöjamed svaret. Det är bra att vi i alla fall har fått uppögonen för att vi måste bevaka så att det inte är somredarna säger. Jag hoppas att det inte är så. Alla fårvi nog ta vårt ansvar när det gäller sjöfarten påVänern, och den inkluderar hamnarna. Hamnarnamåste se till att de har rätt prissättning, annars slårman automatiskt ut fartygstransporter.Anf. 143 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag vill slutligen hålla med KennethAttefors om just detta. En strukturrationaliseringav Vänerhamnarna har mycket glädjande ägt rum.Jag menar också att Vänersjöfarten är en mycketviktig sak att slå vakt om.Regeringen har gjort stora ansträngningar genomatt nu också inrangera Trollhätte kanalverk iSjöfartsverket och skapa en mer ändamålsenligavgiftsstruktur, som gör det lättare för sjöfarten attgå upp i . Jag tror också att dennastrukturrationalisering av hamnverksamhetenkommer att stärka Vänersjöfartenskonkurrenskraft.Överläggningen var härmed avslutad.26 § Svar på fråga 1993/94:514 om statligamyndigheters information om DennispaketetAnf. 144 Kommunikationsminiser MATSODELL (kds):Herr talman! har frågat mig vadregeringen avser att vidta för åtgärder för attkorrigera den bild vissa statliga myndigheter ger avDennispaketet.Bakgrunden till frågan är att , Vägverketoch lokaltrafik (SL) har skickat uten broschyr till hushållen i Stockholmsregionenmed en presentation av innehållet iDennisöverenskommelsen. EftersomDennisöverenskommelsen anses vara enhelhetslösning har myndigheter och andra somenligt överenskommelsen skall genomföraDennispaketet funnit det angeläget att informeraom alla delar i överenskommelsen.Ansvaret för den information som spridits genomdet aktuella materialet om Dennispaketet harVägverket, och SL. Regeringen styraldrig sådan information.Värt att notera är att presentationsmaterialet harunderrubriken ''från vision till verklighet''. Det ären nulägesbeskrivning av Dennispaketet sompresenteras. Någon exakt uppgift om paketetsslutliga innehåll och utformning finns inte.Självklart fråntar detta inte genomförarna derasansvar att lämna så långt möjligt korrektinformation om Dennispaketets genomförande.Jag utgår ifrån att , och fortsättningsvis kommer att sprida relevantoch korrekt information om Dennispaketetsgenomförande. Det är självklart att sådaninformation skall utgå från de beslut som regeringoch riksdag har tagit.Då , som framställt frågan, anmältatt hon var förhindrad att närvara vidsammanträdet, medgav tredje vice talmannen attJohan i stället fick delta i överläggningen.Anf. 145 ():Herr talman! Jag får på vägnartacka så mycket för svaret.Det känns litet ovant att som göteborgare lägga migi diskussionen om trafikproblemen i ,men eftersom vi har liknande problem i minhemstad känner jag ändå starkt också i denna fråga.Till en början är jag enig medkommunikationsministern om att regeringensjälvfallet inte skall styra den information som olikamyndigheter går ut med. Men vi har ju här iriksdagen fattat beslut om Dennispaketet ochlämnat vissa garantier osv. Det innebär att båderegering och riksdag har ett medansvar för attinformationen om och verkställigheten av beslutetblir så bra som någonsin är möjligt, oavsett vad vihar haft för uppfattning i själva sakfrågan.Kommunikationsministern sade att det var ennulägesbeskrivning. Jag förstår inte riktigt vad sommenas med det. Det handlar ju ändå om ett antalvackra teckningar av hur det skall se ut i framtiden.I exemplet som nämns i frågan finns ritningar överhur Österleden skall komma att se ut och det sägsatt av Österleden kommer man bara att se entrafikplats vid frihamnen.Det är alldeles uppenbart att detta är helt felaktigt.Det kommer att bli broar som självfallet kommeratt vara synnerligen synliga.Kommunikationsministern sade att han utgår frånatt , och SL ävenfortsättningsvis kommer att sprida relevant ochkorrekt information. Men han måste ändå kunnaerkänna att de inte har spridit korrekt information.Direkta felaktigheter förekommer i materialet.Anf. 146 Kommunikationsminister ():Herr talman! Att detta är en nulägesbeskrivningberor på att planarbetet fortskrider. Ett antal avdessa projekt är inte slutdefinierade, och det ärdärför som uttrycket nulägesbeskrivning används isvaret.Vi kan ta det konkreta exemplet Österleden, därdet beror på hur man definierar den. är inteJohan från regionen och har kanske inteföljt med så exakt i debatten. Skall port ingåi Österleden? Det är en sådan fråga som mannaturligtvis kan diskutera och som har haft litetolika utformning från tid till annan.Min uppfattning är att de myndigheter somhandlägger detta, , ochStorstockholms lokaltrafik, även fortsättningsvishar ansvaret för att informationen som skickas ut ärrelevant.Den här broschyren har ju väckt debatt, och manfår väl anse att det har varit positivt att debattenkring dessa saker har kommit i gång.Anf. 147 ():Herr talman! Det är klart att jag inte kanStockholms geografi särdeles väl. Men påeftermiddagen har jag suttit och pratat medstockholmare med lång erfarenhet och fått mycketkonkreta beskrivningar av alla de protester som harförekommit, inte minst från dem som bor inärheten av där leden skall gå fram.Så mycket har jag ändå begripit som att det iÖsterledsprojektet ingår broar ochbroanknytningar som kommer att vara högstsynliga för stora delar av befolkning.Det betyder alltså att det förekommer renafelaktigheter i materialet.Det är för övrigt inte bara vi i somhar påpekat detta. Även Naturskyddsföreningenoch andra har påtalat de rena lögner som detfaktiskt är fråga om.Anf. 148 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det kan naturligtvis diskuteras vadsom ingår i Österleden eller , omdelarna är en del av , osv. Det är endebatt som vi kan föra länge.Jag tycker ändå att broschyren, som jag har framförmig, är ett försök att presentera helheten i detta.Den opinion som bevakar projektet är mycketuttalad och formulerar sig väl. ochEva är exempel på andra som följerdebatten.Debatten kommer att fortsätta, och det tycker jagär bra. Men jag måste ändå vidhålla att regeringeninte kan gå in och bli något slagsredaktionskommitté för hur man utformar olikapresentationsmaterial. Detta måste åvilarespektive myndighet.Anf. 149 ():Herr talman! behöver inte bilda enredaktionskommitté, men jag förväntar mig attkommunikationsministern tar ett samtal medberörda statliga myndigheter för att se till att de ifortsättningen låter bli att sprida direktafelaktigheter i det här materialet.Anf. 150 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag anser inte att jag kanbedöma huruvida detta är en direkt felaktighet ellerinte. De synpunkter som finns på detta kan manframföra till dessa myndigheter och föra en dialogmed dem om nästa version avinformationsmaterialet.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotionerna1993/94:Fi30 till finansutskottet1993/94:Fi31 yrk. 1 -- 41, 45 och 46till finansutskottetyrk. 42 -- 44till justitieutskottet1993/94:Fi32 yrk. 1 -- 14, 16 -- 36 och 39 -- 63till finansutskottetyrk. 15, 37 och 38till arbetsmarknadsutskottet1993/94:Fi33 -- Fi53 till finansutskottet1993/94:Fi54 yrk. 1 -- 5 och 7 -- 17till finansutskottetyrk. 6till jordbruksutskottet1993/94:Fi55 -- Fi61 till finansutskottet1993/94:Ju40 och Ju41l0 > t7 > till justitieutskottet1993/94:Jo73 tilljordbruksutskottet1993/94:A74 -- A82 tillarbetsmarknadsutskottet1993/94:N41 tillnäringsutskottet1993/94:K68 -- K77 tillkonstitutionsutskottet28 § FörnyadbordläggningFöredrogs men bordladesåterKonstitutionsutskottetsbetänkande /94:KU44Skatteutskottetsbetänkanden1993/94:SkU32 och SkU41Justitieutskottetsbetänkanden1993/94:JuU22, JuU24,JuU25, JuU27 och JuU28Försvarsutskottetsbetänkande /94:FöU11Socialutskottetsbetänkanden1993/94:SoU21, SoU25,SoU29 och SoU31Kulturutskottetsbetänkande /94:KrU34Trafikutskottetsbetänkande /94:TU31Jordbruksutskottetsbetänkande /94:JoU26Näringsutskottetsbetänkanden1993/94:NU18, NU21 ochNU24Arbetsmarknadsutskottetsbetänkanden1993/94:AU24 och AU25Bostadsutskottetsbetänkanden1993/94:BoU23--BoU2529 § BordläggningAnmäldes och bordladesFinansutskottetsbetänkanden1993/94:FiU18 Frågor omoffentlig upphandling1993/94:FiU21 Ytterligareanslag inomFinansdepartementetsområdeSkatteutskottetsbetänkande1993/94:SkU31Rättssäkerhet vidbeskattningenUtrikesutskottetsbetänkanden1993/94:UU22Internationella miljöfrågor1993/94:UU24 Lag omstrategiska produkter m.m.1993/94:UU26 Mänskligarättigheter, m.m.1993/94:UU29 Ytterligareanslag på tilläggsbudget tillstatsbudgeten /94, m.m.Socialförsäkringsutskottetsbetänkande1993/94:SfU17 Utvisning pågrund av brottUtbildningsutskottetsbetänkanden1993/94:UbU10Svenskundervisning förinvandrare (sfi)1993/94:UbU19 Ytterligaremedel tillUtbildningsdepartementet(tilläggsbudget)30 § Anmälan omfrågorAnmäldes att följandefrågor framställtsden 17 maj1993/94:522 av HåkanStrömberg (s) tillmiljöministern ommassafabriken iOlshammar:År 1983 lämnade MunksjöAB, Aspa Bruk in enansökan om koncession förfortsatt drift vidmassafabriken iOlshammar.Med anledning av att det nugått ansökaningavs och den ännu ej ärslutbehandlad vill jag frågamiljöminister följande:Om och när tänkermiljöministern vidtagaåtgärder för att ärendetsnarast kommer till ettavgörande?1993/94:523 av StenAndersson i (m) tillkommunikationsministernom svartjobb inomanläggningsbranschen:Det är inte endast inomtaxibranschen som enomfattande oseriös ocholaglig verksamhet bedrivs.Enligt flera uppgifter rådersamma förhållande ocksåinom delar avåkerinäringen, främst inomschakt- ochanläggningssektorn.Genom att ''svartåkare'' ipraktiken tillåts konkurreramed seriösa företagare harde sistnämnda storasvårigheter att hålla sig kvarpå marknaden.Det finns lagstiftning somreglerar dessa problem,men tyvärr tillämpas deninte. Om detta beror påresursbrist eller ointresse ärinte klarlagt!Vilka åtgärder är statsrådetberedd att vidta för attförhindra att oseriösaentreprenör- ochåkeriföretag snedvridermarknaden inom bygg- ochanläggningsbranschen?31 § Kammaren åtskildeskl. 19.11.Förhandlingarna leddesav talmannen frånsammanträdets börjant.o.m. ajourneringen ochav tredje vice talmannendärefter till sammanträdetsslut.