prot · GH09119 · 1994-06-07 00:00:00 — Hanskall verkligen inte behöva bli lurad av någonhandlare som säljer det ena eller det andra.Men när det gäller en stor del av familjens inköp,nämligen begagnad personbil, tycker vi att det ärriktigt. Då skall skojarna få härja fritt. Däremotskall vi lägga krav på den auktoriserade handeln.Den skall banne mig få stå upp och ta sitt ansvar!Det skall den göra. Men varför lägger vi inte sammaansvar på skojarna?Jag tycker därför att ingen överlåtelse skall få skeom inte kontrollbesiktning är gjord inom densenaste . Utskottet skriver:''Något obligatoriskt krav på överlåtelsebesiktningföreslås inte i propositionen. I propositionen pekarman bl.a. på att den som avser att köpa en äldre bilkan skaffa sig information om bilens skick vid densenaste kontrollbesiktningen och att möjligheterfinns till frivillig besiktning. ''Den senaste kontrollbesiktningen kan vara elvamånader gammal. Hur mycket stämmer då av vadsom skrevs av , eller av någon annan,vilket skulle vara möjligt enligt detta förslag?Konsumenten har alltså inget som helst skydd idetta sammanhang, trots att bilköp utgör en stor delav människors handel.Varken utskottsmajoriteten eller reservanterna hartyckt att det här var något att ta hänsyn till, menman har kanske inte observerat att eller drygtdet av den här handeln sker på det här sättet.Herr talman! Vid denna sena timme lönar det siginte att uppmana kammaren till att göra någonstörre insats för det här. Men jag vill peka påproblemet. Om man väl vet om det här problemet,mina vänner, kommer det att aktualiserasytterligare i riksdag. Men detkonsumentansvar som vi brukar vilja ha är härtyvärr bortglömt. Det borde det inte vara.Jag har även tagit upp vissa problem när det gällerflygande besiktning som nämns i propositionen ochsom jag hoppas att man nu kommer att ta hänsyntill. Jag skall inte gå in på det eftersom min tid straxär slut. Det som jag har framfört är det viktiga ochdet rätta och det som riksdag borde ta tagi på ett annat sätt än på det lättvindiga sätt somutskottet har behandlat det på.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )17 § Investeringsplaner för infrastrukturenFöredrogsTrafikutskottets betänkande1993/94:TU30 Investeringsplaner förinfrastrukturen (skr. 1993/94:170).Anf. 172 ():Herr talman! Det krävs ingen längre läsning avregeringens skrivelse 1993/94:170 ominvesteringsplaner för infrastrukturen förrän mankan konstatera att skrivelsens innehåll om viktigaoch omfattande investeringar i trafikensinfrastruktur, som skall ske , är mycket bristfällig.Det är på gränsen till omöjligt att läsa sig till vilkaväg- respektive järnvägsinvesteringar som kanfullföljas och vilka som kan påbörjas underplaneringsperioden. Det finns inte någonredovisning av de överväganden som ligger tillgrund för regeringens ställningstagande. Denotydliga och knapphändiga redovisning avinvesteringsplanerna som regeringen nu harredovisat kommer utan tvekan att innebäraoklarheter inom näringslivet och berördamyndigheter.Mot den bakgrunden har vi socialdemokrater i vårreservation 1 krävt att regeringen bör återkommatill med en mer omfattande, och framförallt tydligare, redovisning av investeringsplanernaför trafikens infrastruktur från år1994 till år 2003.I juni föregående år beslutade ominvesteringar i trafikens infrastruktur fram till år2003. Beslutet innebär bl.a. att investeringar skallgöras i stomjärnvägar för , iriksvägar för och ilänstrafikanläggningar för 9 miljarder kronor.Det är stora satsningar som har beslutatom. Vi socialdemokrater yrkade dock på högrebelopp som hade inneburit ytterligare investeringarsom hade kunnat ge högre kvalitet på flera viktigavägstråk genom och dessutom fleraarbetstillfällen.För järnvägen hade det inneburit att de storastråken för gods- och persontrafik i stort sett hadekunnat färdigställas. Men som sagt, även om vi intefick majoritet för våra yrkanden är trots detta debeslutande investeringsramarna av denstorleksordningen att regeringen borde ha gjort enredovisning som inte ger utrymme för tolkningaroch tveksamheter.I utskottsbetänkandet konstateras att regeringenoch har redovisat olika målstandard förbl.a. E 20-sträckan --Örebro.Det är med tillfredsställelse som jag konstaterar attett enhälligt trafikutskott har fastslagit attVägverkets förslag måste tolkas så att Vägverketanser att betydande effektivitetsvinster kan uppnåsom man kan bygga ut E 20 tillmotorvägsstandard.Sammanfattningsvis anser utskottet attriksdagsbeslutet skall ligga fast. Detinnebär att den av angivnamålstandarden kan uppnås. Därmed hoppas jag attdet nu en gång för alla har klargjorts attmålstandarden för E 20 --ärmotorvägsstandard.Utskottet är fullt enigt om att det tidigare beslutetom att skjuta upp upprustningen av Blekingekustbana bör gälla. Men på en för länviktig punkt är vi inte lika eniga. Det gäller det somframgår av den socialdemokratiska reservationennr 2, som bifogats utskottets betänkande.Vi anser att när regeringen fördelar medel förupprustningen av kustbanan får detta inte innebäranegativa konsekvenser för övriga LTA-anvisningari . Ett bifall till vår reservation nr 2innebär att fempartimotionen från blirtillgodosedd.Med dessa något kortfattade kommentarer vill jagyrka bifall till reservationerna nr 1 och 2 tilltrafikutskottets betänkande 1993/94:TU30.Anf. 173 ():Herr talman! I stort kan jag hålla med om det har sagt om den otydlighet som finnsi trafikutskottets betänkande om infrastrukturen.Det är litet knepigt att regeringen kommer tillbaka.Under Utskottet skriver man: ''Regeringen anseratt utbyggnaden av trafiksystemet måste ses i ettsammanhang.'' Det är beträffande den samsynensom jag tycker det här betänkandet brister. Trotskritik till förbrister i hanteringen av infrastrukturen och trots attvi har krävt att man skall utreda och analysera debeslut vi har fattat, kommer man tillbaka i den härdelen och talar om vilka pengar som skall gå tillinfrastruktursatsningen.Men till vilka projekt pengarna skall gå är mandålig på att tala om. Man talar om att man satsar pånya vägar. Men går man tillbaka ochtittar på det beslut vi fattade om de 100 miljardernasom skulle fördelas finner viatt olika vägsträckor eller järnvägssträckor inte fickhela summan. De fick vissa procentsatser. Det görju att det blir en obegriplighet som är nästanmakalös. Vissa vägsträckor började man bygga mittpå eller också började man bygga vägen i olikadelar. Men helheten får man inte. Därför hade detvarit bättre att satsa på vissa områden och gjort helavägarna färdiga.Nu har vi trots allt, som sade,kunnat justera vissa delar i utskottet genom att vihar fått den här skrivningen. Men mycket storabrister finns fortfarande kvar. Det är faktiskt attbeklaga att det är så få som egentligen vet vilkasatsningar som kommer att göras, på vilka vägar detkommer att satsas och på vilka järnvägssträckor detkommer att satsas. Detta går inte att få enhelhetsbild av. Det tycker jag faktiskt är en brist.Regeringen borde på något sätt ha kommit tillbakaoch talat om vilka områden det är fråga om. Detblir också en omöjlighet för utskottet att kunnagöra en uppföljning eller för oss som sitter itrafikutskottet att svara på förfrågan om vilka vägardet handlar om, vilka satsningar som skall göras.Tyvärr har det väl också ingått regionalpolitik i endel av det här. Det blir litet knepigt att en del avdet som ligger under trafikutskottet lika gärna kanbetraktas som regionalpolitik, och då behandlas deti arbetsmarknadsutskottet.Den här samsynen borde man också komma tillrätta med. Man borde veta vad de här pengarna gårtill. är det ju för sent att få någon redogörelseför hur man tänkt sig framtiden. Men jag hoppas attdet kan redovisas på ett öppet sätt vartde här pengarna har tagit vägen och om det harvarit riktiga satsningar.För vissa delar som man har gjort beräkningar harman helt enkelt räknat fel. Den trafikökning påvissa områden som man satsar pengar på i dagkommer inte att ske. Men vi har redan beslutat attdet skall vara motorvägsstandard på vissa områdendär trafikökningarna som det ser ut intekommer att infrias. Men också de beräkningar mangör om utökningar av trafiken är ganska dåligtanalyserade. Är det här relevant? Kommertrafikströmningarna i vissa områden att öka påsamma sätt som man tror?Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till denmeningsyttring som jag har fogat till dettabetänkande.Anf. 174 ():Herr talman! Vi behandlar nu regeringens skrivelseom investeringsplaner för infrastrukturen. Det härär egentligen en uppföljning av tidigarebeslut i ärendet. har behandlat den härfrågan mycket ingående i ett tidigare skede. Jagtänkte därför framför allt hålla mig till deeventuella skillnader som finns och deklarlägganden som krävs samt kommenterareservationerna till betänkandet och till viss deltidigare inlägg.Herr talman! Man bör ha klart för sig att det härbara är en skrivelse och egentligen ingenting somgrundar sig på ett krav på regeringen att den måstegå till med den här typen av redogörelser.Man bör nog se det som en delvis ödmjuk gestgentemot att frivilligt lägga fram ensådan här typ av skrivelse.I och för sig finns det inga direkt oväntade besked iskrivelsen. De ca 100 miljarder som regeringen harföreslagit och beslutat om våren 1993ligger fast. Utskottet delar också bedömningen istort i regeringens redovisning. Utskottet har dockvissa klargöranden. När det gäller målstandardenpå vägarna -- det var inne på --har utskottet gjort ett tillkännagivande där dethandlar om att regeringen och har gjortolika bedömningar av målstandarden på E 20Göteborg--och E 4, sträckan mellan Gävleoch . Även om orsaken till de olikabedömningarna troligen är vilken tidsperiod manavser, slår utskottet fast att det är Vägverketsbedömning av målstandard som skall gälla.Herr talman! Socialdemokraternas reservation nr 1framför kritik mot att redovisningen inte ärfullständig. Då bör man komma ihåg att den härredovisningen över huvud taget inte hade behövtlämnas. Redovisningen är utifrån detkonstaterandet med råge tillräcklig.När det gäller socialdemokraternas reservation nr3 om länstrafikanläggningar och Blekinge kustbanabör man känna sig ganska lugn när man läser detsom utskottet skriver vad gäller detta: ''Utskottetförutsätter att regeringen när den fördelar dessamedel kommer att beakta att den beslutadeupprustningen av kustbanan kan genomföras. ''Nydemokraternas reservation behöver jag intekommentera, eftersom ingen från Ny demokratihar haft anledning att känna sig kallad tillkammaren vad det verkar.Men när det gäller meningsyttring,där man framför att det inte finns tillräckligtbeslutsunderlag vad gäller bl.a.kretsloppsanpassade avvägningar, tycker jag bör komma ihåg att underlaget förinfrastruktursatsningarna och det fortsatta arbetesom har utförts av , ,, m.fl. faktiskt på ett helt annat sätt äntidigare har belyst många av de härfrågeställningarna, bl.a. den här.Med det, herr talman, vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan.Anf. 175 ()replik:Herr talman! sade att regeringen intehade behövt lägga fram denna skrivelse, utan attdet är ren välvilja av regeringen. Det var väldigtsnällt. Men jag kunde ha besparats besväret attskriva motioner om detta, vilket jag gjort i och medatt jag tyckte att skrivelsen var så dålig.Anf. 176 ():Herr talman! En väl utbyggd infrastruktur är enviktig förutsättning för att olika delar av Sydsverigeskall kunna samverka och utvecklas på ett positivtsätt. utgör geografiskt och transportmässigtSveriges port ut till . går 80 %av lastbilsgodset och praktiskt taget alltjärnvägsgods till och kontinenten över deskånska hamnarna. Betydande del av landetstillväxtföretag finns också lokaliserade i Skåne.Jordbruk och livsmedelsindustrin har i delar avregionen en betydande omfattning.Det är också uppenbart att den snabbastesamhällsutvecklingen i under de närmasteårtiondena kommer att ske i . Stor viktmåste därför läggas vid trafikens infrastruktur isydöstligaste 22 från via till Malmöhar mycket stor betydelse för transporterna i desödra delarna av landet, och det är synnerligenviktigt att standarden på framför allt E 22 höjs. Denlångväga trafiken till och från utnyttjarframför allt E 22. tidigare beslutavseende det nationella vägnätet innebar att E 22som nationell väg skall byggas ut tillmotorvägsstandard.I regeringens skrivelse, som behandlas, ger annat besked, nämligen att standarden på denviktiga pulsådern E 22 skulle bli betydligt lägre.Endast av den totalt sträckanskulle byggas under planperioden.Vi anser inte att detta står i överensstämmelse medvare sig behov eller tidigare beslut, vilket vi ocksåframfört i vår motion T60. Man måste garanteratidigare utlovad utbyggnad av hela väg E 22 tillmotorväg. E 22 mellan och ärbelastad med stora trafikmängder, även ställt irelation till andra nationella stråk. Det är därförmotiverat bara av det skälet att hela sträckan byggsut under planperioden.Jag finner i utskottets betänkande att man gjort ettambitiöst försök att tillmötesgå våra krav. Trotsnågot glidande skrivningar tolkar jag ändåtrafikutskottet positivt. Jag vill speciellt läsa inföljande i protokollet: ''Sammanfattningsvis anserutskottet att riksdagsbeslutet skall liggafast. Det betyder att den av angivnamålstandarden kan uppnås''.Jag noterar också med tillfredsställelse attriksdagen skall ge regeringen till känna vad somsägs om bl.a. E 22. I allt väsentligt skulle då vårmotion T60 vara tillgodosedd. Med det hoppas viatt E 22 blir utbyggd till motorvägsstandard underinnevarande planperiod.Blekinge kustbana är en annan viktig trafikled sombinder samman de olika regionerna i södra här har regeringen dragit ner påambitionsnivån. Vi ser det som mycket viktigt fullföljer regeringsbeslutet , vilketinnebär en sammanlagd investeringsram i särskildordning avseende Blekinge kustbana på 150miljoner penningvärde. Detta framförsockså i den socialdemokratiska reservationen nr 3,vilken jag kommer att rösta för.Anf. 177 ():Herr talman! Jag vill med utgångspunkt från denflerpartimotion, T64, i vilken jag står som förstanamn poängtera vikten av infrastrukturellasatsningar avseende kommunikationsområdet iBlekinge och sydöstra föreligger ett stort investeringsbehov iBlekinge när det gäller väg, järnväg och flyg. Dessainvesteringar har mycket stor betydelse för attåstadkomma ökad ekonomisk tillväxt i länet ochdärmed skapa förutsättningar för ökat företagandeoch nya riktiga jobb. Det är därför angeläget attregeringen tar hänsyn till dessa förhållanden.De planerade infrastrukturinvesteringarna underperioden --2003 uppgår endast till ca 700miljoner kronor, vilket motsvaras av endast 0,7 %av det totala investeringsutrymmet. I jämförelesemed den andel som befolkningen i länet utgör avriket bör mer än en fördubbling komma länet tilldel.En ytterligare satsning på länets infrastruktur idetta avseende är enligt min mening helt i enlighetmed regeringens målsättning att genomtillväxtbefrämjande åtgärder återskapa helaSverige som tillväxt- och företagarnation. Det är juutan tvekan på det viset att länet ugör porten motframför allt östra delen av . Vi har redanfärjeförbindelse med såväl som Baltikum.Det är också i anslutning till en kommandeÖresundsbro mycket viktigt att förbättra väg- ochjärnvägsförbindelser mot sydvästra förutsätter att regeringen i enlighet medutskottets uppfattning tar hänsyn till detta isamband med fördelningen av ytterligare medel påsammanlagt . Jag förutsättergivetvis med hänsyn till den positiva skrivning somutskottsmajoriteten står bakom att yrkande 2 i vårmotion avseende Blekinge kustbana då blir helttillgodosedd.Jag förutsätter vidare att regeringen för att ståbakom sin egen devis att hela skall leva ochför att återskapa som en tillväxt- ochföretagarnation vid fördelningen av dessa medelskapar ekonomiska förutsättningar för att uppföraen ny bro över Möcklösund. På så sätt frigörs medelför väg- och järnvägsinvesteringar som är direktrelaterade till möjligheten för olika företag attkunna utvecklas inom länet, och ökarförutsättningarna för tillväxt inom turismen.Jag är besviken på regeringens och även utskottetsnjugga inställning till förslag att riksväg27/30 skall ingå i det nationella stamvägnätet. Jaganser att både utskottet och regeringen ger heltfelaktiga signaler till vår omvärld genom att intelyssna på i detta avseende. Utskottet harju inte ens bemödat sig att kommentera uppgifternai vår motion i denna del.För utvecklingen i sydöstra är denna åtgärdsynnerligen viktig. Den är tillväxtbefrämjande.Den ger direkt en signal om att vårt område utgörporten till östra , och den förstärker ocksåden ståndpunkt som utredningen kommit fram till. TEM står för Trans EuropeanMotorway. Det är en vägförbindelse mellan Oslooch som avses. Jag vill ånyo även i dettasammanhang framhålla att det i direkt anslutningtill vägsträckan --finnsfärjeförbindelse med Polen.Med hänsyn till den positiva syn som projektetTEM mötts av inte minst i Polenskapar ställningstagandet från regering och utskottosäkerhet. Det påverkar i sin turhandelsutvecklingen.Jag förutsätter att regeringen efter en förnyadframställning från snabbt prövar fråganpå nytt och ger klartecken till denna kompletteringav stamvägnätet och avstår därmed från att yrkabifall till motionen i denna del.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )18 § Överenskommelse om investeringar itrafikens infrastruktur i betänkande1993/94:TU34 Överenskommelse om investeringari trafikens infrastruktur i (prop.1993/94:169).Anf. 178 ():Herr talman! Jag vill börja med att säga att dettaär ett i huvudsak positivt utskottsutlåtande som tillstörsta delen går på den linje jag hoppades på i eninterpellationsdebatt medkommunikationsministern , dvs. Det jag då hoppades på varatt vi skulle få pengar tillkollektivtrafiksatsningarna först, oberoende av hurdet gick med de mycket mer kontroversiellavägprojekten.Det är lätt att vara efterklok. Men jag skulle ändågärna vilja höra om kan hålla med migom att det var synd att vi inte fick loss dessa pengarlångt tidigare. Då hade investeringarna varit i fulltsving , när de ur konjuktursynpunkt hadebehövts allra mest. Det skulle troligen också blivitbilligare.Nu skall ju de 1,6 miljarderna betalas ut -- och jagciterar ur utlåtandet -- ''i takt med attfördelningsansvarig mottagare fattar beslut omobjektets genomförande i nästföljande årsinvesteringsplan. ''Jag skulle gärna vilja fråga , somrimligen vet mer än jag om själva genomförandet,när han bedömer att dessa investeringar kankomma i gång, och kanske också när att de kan vara genomförda.Den här Göteborgsöverenskommelsen innehållerdrygt 7 miljarder i vägprojekt.Kollektivtrafikinvesteringarna kostar 1,7--1,8miljarder. Vi vänsterpartister anser att det är enalldeles orimlig fördelning. Skall vi få enomfördelning av trafiken så att fler åker kollektivtoch färre åker bil -- och jag tror att vi är eniga omdet, åtminstone och jag -- måste vi setill att kollektivtrafiken byggs ut så att den relativtsett blir både billigare, snabbare och bekvämarejämfört med biltrafiken och jämfört med dagsläget.Med den här den fördelningen av investeringarnafår vi inte en sådan omfördelning till stånd.Biltrafiken beräknas kosta samhället minst 10miljarder kronor mer än vad den drar in tillsamhället, till stat och kommun, i form av skatteroch avgifter. Det här underskottet gäller i alltväsentligt storstäderna. Det är alltså där de storaunderskotten finns. Det är alldeles orimligt att i detläget ytterligare subventionera biltrafiken istorstäderna med en enda krona. Vi måste betalaför detta själva.Jag är säker på att har precis lika storaproblem med att få och andranorrbottningar i hans parti att betala för vårbiltrafik i som jag har att övertyga om att han skall vara med och betalaför våra investeringar. Därför måste vi i Göteborgoch övriga storstäder få rätt att inte bara ta utvägavgifter och bilavgifter utan också att investerade pengar vi får in på det sättet i kollektivtrafiken.Jag skulle vilja höra om är beredd att,åtminstone långsiktigt, medverka till att vi vidgardet kommunala självstyret på det här sättet och attvi får möjligheter att föra en sådan trafikpolitiskfördelningspolitik.Det blir många frågor till , och jag harytterligare en fråga. Utskottet skriver att dessastatliga bidrag bör betalas ut under allaförhållanden utan andra förbehåll än dem somanges i överenskommelsen. Vi vet ju att detta delvishandlar om kontroversiella projekt. Det är alldelestydligt när det gäller vägtullarna. Man behöver baraläsa handlingarna för att inse att detta kommer attbli problematiskt. Om nu inte väginvesteringarnakan finansieras eller om de av andra skäl intekommer till stånd kan kommunerna då bli skyldigaatt betala tillbaks de 1,6 miljarder som vi beslutarom ?Jag har hört glunkas om att det finns sådanafarhågor bland en del av de kommunpolitiker somvarit med om överenskommelsen. Det kaninnebära en broms för att dessa investeringargenomförs ens i den takt som anges iutskottsutlåtandet.Med detta vill jag yrka bifall till i betänkandet.Anf. 179 ():Herr talman! I det här betänkandet föreligger deten mycket stor enighet. Det är ganska roligt att varatalesman för utskottet i just det betänkandet. Närdet gäller de övriga har vi varit litet oeniga, men härär det faktiskt en enighet inte bara hos dem som stårbakom utskottets betänkande utan ocksåegentligen hos reservanterna.Av någon anledning är inte Ny demokrati här, menläser man deras reservation ser man att detegentligen inte finns så storameningsmotsättningar. Vi hörde ju ocksåVänsterns representant säga attdetta egentligen är ett bra utskottsutlåtande, somhan uttryckte det. Jag kan hålla med om att det intefinns så stora motsättningar.En motsättning som har funnits inte minst på detlokala planet har rört biltullarna. Flera motionärerfrån olika partier har också tagit upp detta. JohanLönnroth säger bl.a. också att vi fortfarande bordeförsöka att finna ett system för att finansiera medbiltullar. Utskottet anser att vi skall låtautredningsmannen som skall titta på hur man skallklara av ett eventuellt biltullsystem i ochGöteborg fortsätta. Det gäller kanske att finna enkärna närmare Göteborg.Det var ju också, om jag minns rätt, vadRiksrevisionsverket tyckte. Ett biltullsystem varinte bara till för att finansiera. Det skulle mer varatill för att styra trafiken. Det finns möjlighet att tittapå det också. Men förutsättningen är ju att delokala och regionala representanterna är överensom detta med staten, dvs. den man som sättersig för att titta på detta. Jag tror att det finns godaförutsättningar för det.Utskottet pekar också på att det nu finns möjlighetatt diskutera omfattningen av dessa vägprojekt.Även där har det funnits kritik på det lokala ochregionala planet. Det kan hända att man kommeratt finna andra finansieringsformer. Jag har i dagläst en del utredningar från därde också pekar på möjligheten att finansiera dettavia t.ex. exploateringsavtal. Det skall ju bl.a.byggas några tunnlar. Ovanför dessa tunnlar finnsdet möjligheter för en byggare att finna andraverksamheter och på det sättet också svara försjälva tunnelbygget.Om man inte får fram tillräckligt med pengar blirdet inte heller det antal vägbyggen som det är tänkti överenskommelsen. I det här fallet gäller det 9miljarder totalt och ca till denhär typen av vägbyggen. Detta får man klara av påden lokala och regionala nivån. Det är inget som vii lägger oss i. Jag hälsar medtillfredsställelse att vi har lyckats nå enighet iutskottet i denna fråga. Jag tror att de flesta frånGöteborgsregionen tycker detsamma. Bekymrenatt försöka lösa finansieringen av vissa vägbyggenfinns kvar. Om man inte klarar av allt får man rättamun efter matsäcken. Det är ju inte något ovanligtför oss här.Herr talman! Jag har anmält mig för att tala . Men med den stora enighet som råder härfinner jag ingen anledning hålla fast vid det. Jagyrkar bifall till utskottets hemställan och avslag påreservationerna.Herr talman! Detta är den sista debattdagen förtrafikutskottets del. Vi har en mängd olika ärendenhär.