prot · GI0942 · 1994-12-14 00:00:00 — Det står fritt att i samrådmed utskotten finna de bästa samverkansformerna.Inget hindrar att utskotten på eget initiativ eller efteranfordran från yttrar sig till . Hur samverkan mellan utskott och skall gå till regleras inte . Men omsamverkan inte skulle fungera, så är vi ikonstitutionsutskottet beredda att återkomma medförslag till en reglering.De förslag om att regeringens samverkan ijordbruksfrågor och/eller utrikes- ochsäkerhetspolitiska frågor skall ske i jordbruks- ochutrikesutskotten tillstyrks inte.Det skulle urholka betydelsen av att alla utskott på etttidigt stadium skall delta i beredningen av EU-ärendena.Med anledning av och motion vill jag bara bekräfta attregeringens i regeringsformens fastställda skyldighetgentemot på intet sätt rubbas. Derasförslag utesluter tyvärr att andra och tredje pelarensfrågor kommer att hamna inom samrådet här iriksdagen.Enligt parlamentarismens principer torde mankunna räkna med att regeringen kommer att följa råd om den slutligaförhandlingsuppläggningen inför ministerrådsmötena.Statsråden måste på eget ansvar göra klart för sig attde inte har en majoritet emot sig.Jag tycker att vi redan har ett exempel på dettafrån . Arbetsmarknadsministernpresenterade här i kammaren en reviderad redovisningav regeringens syn på . Han tycksdärmed ha frångått sin minoritetsposition, tidigarepresenterad i EU-delegationen.Kammaren kommer alltså att vara ett viktigtforum för EU-frågor. Kammaren är här i riksdagendet enda definitivt beslutande organet och skall såvara. Ingenting hindrar att här i kammarengenom tillkännagivanden av olika slag till regeringenblanda sig i EU-frågorna. Kammaren kan ocksåbesluta om misstroendeförklaring mot statsråd sominte åtnjuter förtroende.När det gäller sammansättning,reglering av tystnadsplikten och minoritetsskyddetföreslår utskottet att de regler som gäller för utskottäven skall gälla nämnden. Det finns naturligtvis ingenanledning att ha någon särreglering av nämnden.Till skillnad från utskotten kommer EU-nämndenaldrig att avge några betänkanden. Det ärutomordentligt viktigt att det i efterhand går attdokumentera vad som avhandlats mellan regeringenoch nämnden. Det berör ju faktiskt så viktiga frågorsom beredning av ärenden som legat inomrikdagens lagstiftningsmakt och finansmakt.Därför måste åläggas att förastenografiska uppteckningar över samrådet medregeringen. Det är också ett värde i att eventuellamissförstånd kan förebyggas. Risken för attförtroligheten i överläggningarna skulle gå förlorad äröverdriven. Ledamöterna och statsråden kan ju ävenom det inte förs några stenografiska nedteckningarunder alla förhållanden utanför sammanträdesdörrentala om vad som har förevarit. När det gäller deninformationen finns det ingen garanti för att referatenblir riktiga.Samtidigt som vi på alla sätt vill verka för en ökadöppenhet i EU vore det helt fel signal att lägga locketpå i . Det är därför beklagligt attModeraterna inte ser vikten av dokumentation ochden därmed möjliga öppenheten.Fru talman! Jag vill också kommentera enupplysning som gav här i sittanförande. Han säger att det finns hemliga handlingaroch att inte ens kan få ut dem,t.ex. datadirektivet som behandlas i EU. Detta ärinte sant. Utskottet har inte begärt in direktivet. Jag äralldeles övertygad om att om vi begärde in det skullevi få det.Vad vi har begärt är en beskrivning avförhandlingarna och hur långt de har kommit. Vi harfått en mycket öppen redovisning av det och också enredovisning av en glädjande öppning iförhandlingarna som skulle innebära att även andraländer skulle respektera den svenskaoffentlighetsprincipen och att man också för egen delvill tillämpa den.Fru talman! Det ligger i sakens natur att utfallet avsamverkansformerna måste följas noga och ocksåutvärderas. Jag är övertygad om att det kommer attfinnas en beredskap för förbättringar ochmodifieringar så att det svenska folketsrepresentanters, dvs. alla riksdagsledamöters,inflytande kan säkerställas inom ramen förparlamentarismen.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan ibetänkande KU22 och avslag på samtligareservationer.Anf. 60 () replik:Fru talman! Jag skall börja med det sista somBirgit berörde, nämligen datadirektivet.Utskottet ville på initiativ från Socialdemokraternafå en diskussion om det nya datadirektiv som detfanns förslag om inför mötet i . Det vi då fick påbordet var en analys från ,samma papper som hade kommit till EU-delegationenstrax innan, men inte själva lagförslaget, dvs.direktivet från EU.Därefter hade utskottet ett möte till. Då hade vi entjänsteman från utskottet som gick över tillJustitiedepartementet för att titta på regeringenshemligstämplade papper. Sedan gav han ett kortreferat till oss i utskottet. Det är samrådet.Efter två möten när vi har behandlat den härfrågan har vi ännu inte fått de självklara papprena omdirektivets verkliga lagtext på vårt bord. Visst förstårjag att vi kan begära in det från konstitutionsutskottet.Men det kräver ett ytterligare, ett tredje möte. Innandet har blivit genomfört har det i vanliga fall gått fleraveckor. I det här fallet skulle det bli långt efter EU:sEssenmöte.Skall det gå till på det sättet, är det litet väl sent attkanske efter det möte som skett påministerrådsnivå komma med en liten synpunkt frånett utskott i den svenska . Tycker inte ocksåBirgit det?Sedan måste jag fråga . Hon sadeatt hon var stolt över att vi har fått det svenskainflytandet i EU-processen. Är ocksåstolt över att vi överger parlamentarismen genom dennya , att vi låter en minoritet genomregeringen besluta om den svenskaförhandlingspositionen och att majoritet ibästa fall kan komma överens om ett råd i dessafrågor?Är också stolt över detta? Tyckerhon verkligen att det är acceptabelt på lång sikt att haen sådan ordning?Anf. 61 () replik:Fru talman! Först till frågan om datadirektivet.Det var kansliet som på eget bevåg skickade överett papper där man redovisade svenska ståndpunkter iförhållande till datadirektivet. Då villeSocialdemokraterna att vi skulle få ytterligareinformation, och vi kunde tänka oss att också kalla enrepresentant från regeringen. Men först sade vi: Låtoss få en information om de förestående näraförhandlingar som skall ske i ministerrådet, inte vidtoppmötet i . Där berördes frågan förvisso inte.Vår tjänsteman besökte ochfick en mycket ingående information om exakt hurförhandlingsläget var, detaljsynpunkter på densvenska uppläggningen och detaljsynpunkter på förSverige viktiga genombrott. Alla visade sig vara nöjdamed denna information.Peter sade mot slutet av sitt anförande:Varför kan vi inte få direktiven? Självfallet kommervi att få direktiven och de papper som vi begär ombara eller någon annan yrkar på det såatt utskottet kan fatta beslut om det. Det finnsingenting som hindrar detta.Sedan säger att parlamentarismenär avskaffad. Det är bara regeringen som får uppträda.Riksdagen får enbart lämna synpunkter och hasamråd.Det är intressant att de som representeradenej-sidan aldrig talar om det som ligger i den andravågskålen, nämligen att vi som land totalt sett får ettökat inflytande i frågor som berör och påverkar oss.Därmed får vi också ett ökat ansvar för . Denform som vi har , att det är regeringarna somrepresenterar oss i detta samarbete, är ensjälvklarhet.Låt oss då se till att vi har de bästa instrumentennär det gäller att slå vakt om status,inflytande och befogenheter när det gäller att fattabeslut och att kontrollera regeringen. Jag tycker att vihar haft en bra och fin diskussion ikonstitutionsutskottet om hur vi skall lägga upp dettapå bästa sätt. Det har också lett till en rad förändringari talmanskonferensens förslag.Anf. 62 () replik:Fru talman! säger att vi fårinflytande, men folkets främsta företrädare ärriksdagen - det står i grundlag - ochriksdagen får ett mycket marginellt inflytande överdetta. Det är regeringen, som är en minoritet iriksdagen, som kan få ett inflytande genom 4 röster av87, tror jag att det är, i ministerrådet.Låt mig gå tillbaka till datadirektivet. I varje annatärende som vi behandlar i är detsjälvklart att grundtexten, lagförslaget, kommer påbordet när vi diskuterar frågan. Men här var det inteså. Här var det hemligstämplat, och det var orsakentill att det inte kom på bordet. Vi hade naturligtviskunnat kräva ett nytt möte igen och fått upp det, mendet var inte så det gick till. Det här var det pilotfallsom socialdemokraterna sade att vi skulle prova.Anf. 63 () replik:Fru talman! Det är helt riktigt att ärfolkets främsta företrädare. Vi kommer att fortsätta attvara det.Vi har också fattat beslut om att ha enfolkomröstning och gå ut och fråga folket hur vi här iriksdagen skall behandla våra samarbetsformer medEU. Vi har fått det beskedet från svenska folket att deanser att vi skall gå in som medlemmar. håller vipå att på bästa sätt säkerställa att kommeratt ha så stort inflytande som det över huvud taget ärmöjligt över de beslut som regeringen somrepresentant för oss skall fatta i ministerrådet.Det hänger på oss själva här i , inte minstpå utskott och på oss själva som enskildaledamöter, att utnyttja de instrumenten. Vi måste varaaktiva, ta in handlingar, läsa handlingar, kalla påregeringens ledamöter och deras medarbetare iutskotten samt följa frågorna löpande intill dess attden slutliga sammanvägningen skall ske i . Där handlar det mer omförhandlingsuppläggning i de sista skälvandeminuterna. Fram till dess har ju utskotten storamöjligheter till inflytande.Riksdagen kan fatta beslut om tillkännagivandenoch ytterst - om det är så att statsråden inte följer deråd som de får - kan man rikta enmisstroendeförklaring mot det statsrådet. Det tillhörockså parlamentarismen. Om man vill utnyttja sinmakt och sitt inflytande som representant för detsvenska folket finns det utomordentliga instrument.Anf. 64 () replik:Fru talman! Det är litet problematiskt att EU-anhängare slätar över problemen. Jag menar att ävenBirgit gör det. Hon säger att vårbeslutandemöjlighet egentligen ökar. Men innan vi ärmedlemmar i bestämmer vi våra momsregler ochvår datalagstiftning helt själva. Som medlemmar i upp gränser för vad vi kan besluta och vad vihar att rätta oss efter.Birgit sade i sitt anförande att hon varstolt över att få införliva i . Hontyckte att vi redan förut hade gjort överlåtelser tillinternationella organisationer. Hon talade om att viöverlåter viss beslutande rätt. Men problemet är ju attdet är en oviss mängd beslutanderätt eftersomfördragen är så vittomfattande.Det är ju också ett problem att vi nu i svensk laginförlivar en massa lagar som vi skall leva som inte ännu är översatta till det svenskaspråket.Birgit säger vidare att alltidkan stifta vilka lagar den vill. Litet senare säger honatt nu avhänder sig en del av sinlagstiftnings- och finansmakt. Enligt det senare honsäger gäller inte det förra. Det är en motsättning i sig ihennes anförande.Det är kanske så att kan stifta vilkalagar den vill, men problemet med EU och med denplattläggning inför EU som skall gälla är att det ärEU-rätten som gäller oavsett vad beslutar.Oavsett vad folkopinionen kräver av ochriksdagen beslutar är det EU-majoritetens vilja - därSverige har 4 av 90 röster - som kommer att gälla ilandet. Detta är ett problem. Det är detta vi måsteförsöka att bilda en spärr mot så att vi kan slå vakt omi alla fall ett uns av nationell självständighet ochdemokrati.Anf. 65 () replik:Fru talman! Jag tror inte att jag eller någon annanhär i , som tycker att beslutet att gå in sommedlem i EU är riktigt, slätar över några problem. Viägnar oss tvärtom åt att försöka hantera den nyasituationen och göra det så bra som möjligt.Men jag kunde ju bolla tillbaka frågan till demsom egentligen är emot vårt inträde som medlem iEU. Man hör ständiga svartmålningar. Det finns ingenfördel med att få ett ökat inflytande i och får sitta med vid borden. Det är barasvartmålningar och hot hela tiden.Detta med datadirektivet är intressant. Detkommer upp nu igen. kan vi här i ge rådtill våra statsråd som åker ner till ministerrådet ochframför våra synpunkter och kan få genombrott fördem. Man kan också vara med och fatta de slutligabesluten om datadirektiven.Tidigare, när vi inte hade detta inflytande, var viändå beroende av detta datadirektiv. Då var det baraandra länders ministrar som fick sitta med och fattabesluten. Vi är redan via bundna till dethär datadirektivet som kommer . Härhar vi nu en fördel. Vi har bättre inflytande och meramakt.Det är klart att det hade varit bra om riksdagenredan tidigare i olika utskott hade intresserat sig merför de frågor som behandlas inom EU för att nu varaberedda att med full kraft gå in och ge goda råd tillregeringen när den skall utöva sin viktiga uppgift attrepresentera oss i EU.Anf. 66 () replik:Herr talman! Jag kan hålla med att det nu gäller att hantera en ny situation och attvi skall göra det bästa av den. Jag tycker att delar avKU:s arbete har präglats av den viljan. Men det gälleratt se vilken typ av organisation som EU utgör. Detgäller att se det problem som EU själv säger attorganisationen präglas av, ett demokratisktunderskott, och ringa in vari detta består, när vi nuunderordnar vårt lands politiska system ett annatpolitiskt system som delvis är oss främmande,nämligen EU. Det handlar inte om de enskildamedlemsländerna, för de har också parlamentariskdemokrati. Det är inte i de enskilda länderna som vigår in som medlem, utan i det överstatliga EU. Dågäller det att se vari det demokratiska underskottetbestår, hur den nationella suveräniteten undergrävsoch därmed också och folkets inflytandeoch möjlighet att påverka politiken.Vi sitter med vid borden, säger de breda massorna i , om jag får uttryckamig litet gammaldags, har inte någon möjlighet attsitta med vid borden. Det blir ambassadörer, ministraroch politiker på toppnivå som får förtroendet att åkadit ner och representera . De människor somstår alldeles för långt utanför politikens verklighetredan nu kommer att bli ännu mer marginaliserade,när en räcka av politiska beslut lyfts upp tillBrysselnivå, långt ovan den Stockholmsnivå vi nubefinner oss på.Anf. 67 () replik:Fru talman! reser delvis en frågasom är av yttersta vikt och som vi alla som ärrepresentanter i denna kammare har anledning attägna oss åt. Det gäller den klyfta som finns mellanväljare och valda och den kritik som finns frånväljarnas sida mot de egna representanterna. Detgäller inte bara riksdag utan också ute ilandsting och kommuner. Jag är övertygad om att dendiskussionen också kommer att föras visavi EU. Dettaär en viktig signal om att vi på allra bästa sätt måsteha kontakter med våra väljare och att vi lyssnar pådem. Den signalen har funnits . Men så är det,oberoende av om vi går med som medlem i EU ellerinte.Kenneth återkommer till detta medöverstatlighet och att vi underordnar oss, som hansade, främmande beslutsformer. Men redan nu är viunderordnade ett överstatligt system via ,utan att vi har fått något som helst inflytande, utannågra som helst röster.Jag vänder mig litet mot att de som inte vill gåmed i EU aldrig talar om den andra sidan, dvs. detinflytande vi nu får både över våra egna förhållandenmen också över förhållandena på vår egen kontinent.Anf. 68 ():Fru talman! Debatten har handlat om justriksdagens roll i det politikskapande arbetet i sambandmed vårt EU-medlemskap. Det är oerhört viktigt att vifortsätter att föra denna debatt och att rollklargörs. Det görs visserligen i betänkandet, men denmåste också klargöras för oss själva och befästas, såatt vi känner att vi har en viktig uppgift att fylla.Det måste vara mycket upp till själv attfundera igenom, precisera och formulera sina egnaarbetsformer inom ramen för de beslut som fattas med anledning av KU:s betänkande. EU-nämndenfår en betydelsefull uppgift. räcker det intemed att EU-frågorna enbart diskuteras där. Det ärockså precis vad som har sagts hittills i dag.De olika sakfrågorna lever ofta ett långt liv i EU:sinstitutioner innan de är mogna för beslut iministerrådet. Under denna i många fall flerårigaberedningstid bör det vara möjligt och naturligt attviktiga frågor förs till de relevanta och i sak kunnigautskotten för diskussion och beredning allt efterfrågans natur. Med andra ord blir det angeläget attfinna effektiva och tillfredsställande former församspelet mellan och fackutskotten.Lika angeläget blir det för att självformulera sina krav på regeringen beträffandeinformation och samråd, handlingarnas utformning,öppenhet i debatten och mycket annat.EU-nämnden har sin roll i samspelet. Men helakammaren måste också få möjlighet att delta idebatten om Europapolitiken. Det kan ske på mångaolika vis. Det kan vara med anledning av den årligaskrivelsen, kanske ibland i särskilt anordnadedebatter, med anledning av utskottsbetänkanden ellerinformation till kammaren i samband med störreministermöten.Jag skulle vilja uttrycka uppgift iEuropapolitiken på så sätt att , landetsfolkvalda, inte har rätt att visa ointresse för EU-frågorna. har en självskriven uppgift närdet gäller att foga samman rent nationell politik medde frågor som avgörs i EU:s institutioner. Politikenmåste ju hänga ihop och bli tydlig för medborgarna.Riksdagsledamöterna måste emellertid också taansvar för att diskutera och förankra EU-politikenbland medborgarna. I den breda folkliga debattenmåste vi allihop delta.Jag menar att vi har ett folkbildningsansvar. Vi är349 ledamöter som kan delta i en aktiv debatt, svarapå frågor, lyssna på medborgarna och delta idebatterna ute i landet. Vi kan vara med på möten,studiecirklar och allt vad ni vill. Det menar jag är enviktig uppgift för oss. Det är ett krav på oss att vi görpå det sättet. Det blir också viktigt för det svenskapartiväsendet att inse att EU-medlemskapet krävernya arbetsformer för att svenska folket genom sinapartier med skiftande ideologier skall känna sigdelaktigt i detta stora nya arbete.För blir det alldeles nödvändigt att frånallra första stund ha en mycket hög ambitionsnivå närdet gäller EU-frågornas hantering. Rutiner sätter siglätt. Om rutinerna sätter sig på en för låg nivå blir detsvårt att höja ambitionerna. Då är detbättre att vi tar i för mycket från början och kanske fårsläppa efter litet när vi upptäcker det. Att baxa någotuppför i en backe är bra mycket besvärligare än attfinna att det kanske finns en viss flexibilitet som mankan skaffa sig vartefter.Fru talman! Många av EU:s medlemsländerförsummade att från början involvera de nationellaparlamenten ordentligt i EU-debatten. har debattenom samspel mellan regeringar och parlament vaknattill liv och tagit fart. Det är bra. Det är viktigt att videltar i den debatten.En annan viktig länk som måste upprättas ochgöras stark är den mellan och våra svenskaEuropaparlamentariker. Det vore mycket olyckligt omEuropaparlamentarikerna kom att känna sig utanföroch fritt svävande. Europaparlamentarikerna kommeratt utgöra en viktig resurs i den svenskaEuropadialogen.Det handlar om hur frågorna behandlas ochdebatteras i EU:s institutioner. Det handlar om samtalmed medborgare, och det handlar om sammanhang isakfrågor.Ytterligare en debatt om en parlamentariskdimension pågår i EU-länderna. Det är debatten omökade kontakter mellan EU-ländernas nationellaparlament. Då talar jag inte om stora luftigakonferenser med storstilade program utan riktigsubstans. Tvärtom talar jag om möten omkringkonkreta sakfrågor. Det blir t.ex. införregeringskonferensen alldeles särskilt angelägetatt vi folkvalda talar med varandra mellan denationella parlamenten i medlemsländerna. Det ärangeläget också i andra sammanhang. Det skallhandla om riktiga sakfrågor, så att vi känner att detfinns substans i övningarna.Fru talman! Under medlemskapsförhandlingarnaeftersträvade partierna samstämmighet beträffande desvenska positionerna. Samstämmigheten var ettsjälvändamål för att vi skulle kunna stå starka iförhandlingarna. Självfallet kommer det också imedlemskapssituationen att vara bra för landet om vikan stå brett eniga i olika sakfrågor. Men eftersomsakfrågorna kommer att variera kommer detnaturligtvis också att visa sig att partierna har olikaåsikter och olika ståndpunkter. Väljarna måste kunnagenomskåda partiernas sakpolitik på olika områdenäven om sakfrågorna till slut skall avgöras i EU:sinstitutioner.EU-medlemskapet innebär ju inte att de svenskapartierna plötsligen börjar tycka alldeles lika omallting - om ekonomisk politik ochsysselsättningspolitik t.ex. Jag tror att det är viktigt attpartierna också redovisar var de står i alla de olikafrågor som skall beredas och beslutas av EU.Fru talman! Jag vill avsluta med att än en gångunderstryka vikten av att mycket seriöst tarsig an uppgiften att vara ett centralt forum för svenskEuropapolitik. Själv tycker jag att det skall bli enspännande utmaning att se vad vi kan göra av det.Jag yrkar bifall till hemställningarna i utskottensbetänkanden.Anf. 69 ():Fru talman! Det är en historisk dag när riksdagenantar lag med anledning av anslutning tillEuropeiska unionen, en lag som reglerar införlivandetav Europeiska gemenskapernas regler med svensk rättoch överlåtelsen av beslutsbefogenheter tillgemenskaperna.I , som har behandlat dettaärende och ytterligare ett, finns vi kristdemokraterinte representerade. Jag vill något kort beröra våraståndpunkter. Vi stöder båda dessa betänkanden.Kristdemokraternas strävan mot medlemskap förSveriges del i EU beror både på ideologiska ochrealpolitiska skäl. Den beror på ideologiska skäldärför att EU representerar samförstånd,demokratiska värderingar och en aktiv fredssträvan,och på realpolitiska skäl därför att behöverredskap för att hantera stora samhällspolitiskaproblem i gemenskap med andra länder.Fru talman! Kristdemokratiska samhällspartietdelar de europeiska vision om ettenat och demokratiskt där den politiskamakten är fördelad enligt subsidiaritetsprincipenmellan de olika nivåer där besluten fattas.Kompetensfördelningen mellan unionen ochmedlemsstaterna skall organiseras på ett sådant sättatt den högre nivån endast verkar understödjande förden lägre nivån. Gemenskapen får med andra ord baraagera om den ensam eller i gemenskap medmedlemsländerna är den som kan komma med debästa lösningarna på samhälleliga problem.Gemenskapen skall bara vara verksam inom deområden där gemensamma åtgärder är mer effektivaän de åtgärder som medlemsstaterna själva vidtar.Vi kristdemokrater tror - ja, vi är övertygade om -att subsidiaritetsprincipen kan bevara den typisktnationella, regionala och lokala kompetensen. Deneuropeiska unionen kan bara vara en djup och starkgemenskap bestående av decentraliserade nationer.Genom inträde i EU överlåter vibeslutsbefogenheter, men vi gör det för att lösa deproblem som bäst kan lösas på gemenskapsnivå. Viöverlåter beslutsbefogenheter för att själva fåinflytande över ett område som är större än detnationella.Fru talman! Vi kristdemokrater kommer att arbetaför att enhällighet fortsättningsvis skall varagrundregel i EU:s politiska samarbete. Vi kommerockså att arbeta för ökad öppenhet inom EU.Respekten för de små länderna är mycket viktig. Dennuvarande huvudprincipen för röstfördelning mellannationerna, som gynnar små länder, måste finnaskvar.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan i KU:sbetänkande nr 17.Också KU:s betänkande nr 22 är mycket viktigt.Samverkan mellan regering och riksdag måstefungera på ett tillfredsställande sätt. Denparlamentariska förankringen är ett måste. skall ha en stark roll. skallutskotten spela en aktiv roll som samarbetspartner.Men det är inte rimligt att i förväg reglera detta, utanman bör avvakta de erfarenheter som man får underdet kommande året. Vi kristdemokrater yrkar ävenbifall till hemställan i KU:s betänkande nr 22.Anf. 70 ():Fru talman! Genom att bli medlemmar i deneuropeiska unionen avstår vi som man säger från endel av statsorganens beslutsbefogenheter och överlåterdem istället till EG-institutionerna. Det är en av desaker som skiljer EG-samarbetet från det mesta avannat internationellt samarbete.