prot · GH0986 · 1994-04-12 00:00:00 — Det är därförväldigt viktigt att vi dels använder våra normaladiplomatiska kanaler, dels använder det som kallasför tyst diplomati.Men det är oerhört viktigt att vi är myckettydliga i denna kritik. Det är en väg för attförstå att problemen inte löses med mer kulor ochkrut. Det var det intryck jag fick under resan, ochdet är ett dystert intryck. Det är i stället försoningoch dialog som löser problemen. Det hoppas jag attvi är eniga om.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1993/94:436 om centraliseraddrift av vattenkraftverkAnf. 24 Näringsminister ():Fru talman! har frågat vilkaåtgärder regeringen är beredd att vidta för attgarantera att viktiga säkerhetsfrågor blir beaktadeinnan genomgripande centralisering beträffandedriften av vattenkraftverk får genomföras.Bakgrunden till frågan är kraftföretaget att samla driftledningen för sinakraftstationer i fyra till en dubbeldriftcentral i . Som ett led i dennacentralisering kommer två befintliga driftcentraleratt läggas ned, nämligen vid ochHarrsele vid Umeälven.Frågan om hur ett kraftföretag organiserar driftenav sina anläggningar i fred avgörs av företaget.Någon prövning av sådana frågor förekommer inteenligt gällande lagstiftning. Det är företaget somhar ansvaret för att kraven på säkerhet ochberedskap tillgodoses. Det åligger dock de berördastatliga myndigheterna att ingripa ifall företagetsåtgärder bedöms få negativa konsekvenser försäkerheten eller beredskapen. Detta är i förstahand en uppgift för länsstyrelserna, som ärtillsynsmyndigheter för dammsäkerheten och somockså har viktiga uppgifter inom totalförsvaret påregional nivå.Jag har inhämtat att de tre berördalänsstyrelserna -- i , ochVästerbottens län -- vid ett möte i början av marsfick en redovisning från Båkab av säkerheten i detplanerade nya systemet. Båkab utfäste sig också attgenomföra en ingående riskanalys som skallredovisas . Länsstyrelserna kommer därefteratt ta ställning till behovet av eventuella åtgärder.Med hänsyn till elförsörjningens ökade betydelsefrån totalförsvarssynpunkt ger staten sedan år 1987visst ekonomiskt stöd till beredskapshöjandeåtgärder på området. Genom lämnasbidrag till investeringar för att minska känslighetenför störningar i kraftsystemet i krig. I det häraktuella området kommer beredskapen att kunnastärkas väsentligt genom vissa åtgärder som Båkabvidtar med stöd av ett sådant statsbidrag.Jag kan tillägga att i sinnu pågående andra etapp arbetar med frågor omelberedskapen, bl.a. fördelningen av ansvar ochuppgifter. Resultatet kommer att redovisas föreårets slut.Anf. 25 ():Fru talman! Jag vill tacka näringsministern försvaret.Personalen vid de nu nedläggningshotadedriftcentralerna och representanter för de berördakommunerna har uttryckt stor oro för att denpåtalade kraftiga centraliseringen avövervakningen kan komma att medföra ökaderisker. Det är en oro som jag vidarebefordrar i denhär diskussionen.Man har i detta sammanhang pekat påerfarenheterna i samband med de mycketkraftiga översvämmningar som då förekom längsflera . Man har åberopat att de flestakraftverken och dammarna byggdes för 20--50 årsedan. Behovet av säkerhet i övervakningen avdessa anläggningar bör därför av naturliga skäl haökat snarare än minskat. Man har svårt att förstå atten kraftig centralisering av driftledningsfunktionenskulle kunna förstärka säkerheten, utan befarar attdet blir tvärtom.Mot detta har företaget i olika sammanhang anförtatt det skall göras konsekvensutredningar ochriskanalyser, och statsrådet åberopar nu också atten sådan riskanalys skall redovisas . Det mansom lekman undrar över är: Borde inte sådanautredningar och riskanalyser göras innan beslutfattas om centralisering ochorganisationsförändring? Om jag förstår det rätthar ett sådant beslut redan fattats.En annan fråga som många ställer sig är i vilkengrad som dessa aviserade utredningar görs avexpertis som är oberoende av företaget. Härkommer samhällsansvaret in. Näringsministernpekar här på roll, och det är viktigt.Men problemet är att länsstyrelserna saknarkompetens.Min fråga till regeringen är därför: Ärnäringsministern beredd att vidta några åtgärder påcentral nivå för att tillgodose den typen avkompetens?Anf. 26 Näringsminister ():Fru talman! frågar omregeringen vidtar några åtgärder. Vi ställersjälvfallet alla de resurser som finns i den statligaförvaltningen till förfogande för länsstyrelserna föratt kunna biträda vid och kunna utvärdera deutredningar som görs. Det gäller framför alltElsäkerhetsverket men även NUTEK.Vi följer därmed frågan och ställer de resurser sombehövs till förfogande för att göra en brautvärdering av den utredning som är avgörande försäkerhetskraven beträffande aktuella älvar.Anf. 27 ():Fru talman! Jag tackar för det kompletterandesvaret. Jag utgår naturligtvis ifrån attlänsstyrelserna tar fasta på detta och utnyttjarerbjudandet om kompetens.Sedan till frågan om det övergripande ansvaret föratt fatta beslut. I det ligger givetvis också frågan omhur obeorende utredningsmännen är i förhållandetill företaget som gör dessa analyser.Jag vill i detta sammanhang fråga näringsministernom han kan tänka sig att inrätta någon typ avvattenkraftsinspektion, på samma sätt som vi haren kärnkraftsinspektion. Från min tidigareverksamhet vet jag att det t.o.m. finns enjärnvägsinspektion som ser till att tågen kan gå påräls. Det är naturligtvis lika viktigt att vi kan se tillatt eldistributionen fungerar tillfredsställande.Anf. 28 Näringsminister ():Fru talman! Det finns endammsäkerhetsnämnd, och det åligger ävenNUTEK att tillse säkerhetsaspekter i dessa delarvad gäller beredskapshänseende. Jag har för dageninte några skäl att anta att vi behöver tillsättaytterligare organ. Självfallet följer vi denutveckling som sker och ser fortlöpande över denorganisation som finns.Den utredning som skall redovisas i början på majär i huvudsak gjord av bolaget. Självfallet fårlänsstyrelserna göra en utvärdering av denutredningen. Vi ställer upp med den kompetenssom finns inom statsförvaltningen i övrigt för attkunna utvärdera eller göra de kompletteringar somkan behövas för att få bästa möjligabeslutsunderlag.Anf. 29 ():Fru talman! Jag vill avslutningsvis tacka för denytterligare kompletteringen.När det gäller säkerhetsaspekten och vadnäringsministern åberopade vad gällerDammsäkerhetsnämnden, vill jag bara konstateraatt det här gäller mera än dammarnas säkerhet. Detär fråga om hela distributionskedjan. Det somoroar är att man vid en kraftig centralisering avdetta slag så att säga lägger alla ägg i en korg.Det blir ett centralt datasystem,kommunikationsmässigt en koncentration till enort och koncentration till en lokal. Det blir enbelastning på den personal som skall övervaka 38stationer, med allt vad det innebär i fråga omställverk, linjer, vattennivå och allt detta. Det ärinte bara fråga om att själva dammen håller, utanatt strömmen kommer fram.Anf. 30 Näringsminister ():Fru talman! Jag delar gärna den uppfattningen.Men jag ser i sak inte skäl för att tillskapa nyaorgan.Dammsäkerhetsnämnden har sin funktion att fyllai denna del, och det är vi säkert eniga om.Länsstyrelserna har en övervakande funktion.Elsäkerhetsverket har sin funktion, och NUTEKhar att tillse de beredskapsaspekter som faller pådet att bevaka. I första rummet är det alltidföretaget i sig som har att tillse att det klarar attuppfylla erforderliga säkerhetskrav.Fru talman! Jag vill slutligen påpeka att det finnsanledning att avvakta den utredning som skallredovisas och den utvärdering somskall ske.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1993/94:447 omflyktingpolitikenAnf. 31 Kulturminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen är beredd att vidta sådana förändringarav flyktingpolitiken och dess genomförande att engenerösare hantering av asylärenden åter införs.Bakgrunden till fråga är att den avregeringen tillsatta praxisutredningen nuöverlämnat sitt betänkande. Utredningens uppdragvar att göra en utvärdering av hur praxis harutvecklats sedan inrättadesoch övertog ansvaret för överprövning iutlänningsärenden från regeringen.Jag vill börja med att säga att inrättandet avUtlänningsnämnden uppfyllt flera av sina syften.Enhetligheten i beslutsfattandet har ökat, ochbeslutsmotiveringarna har förbättrats bl.a. vadavser redovisningen av förhållandena i deasylsökandes hemländer. Detta har bl.a. lett till attUtlänningsnämnden är mer stringent än regeringentidigare var när det gäller att pröva om denasylsökande skall få konventionsflyktingstatus.Enhetligare kriterier för bestämmande av defactoflyktingstatus har också kommit att tillämpas.Dessa förändringar har konstaterats avutredningen.Utredningen ger inget entydigt svar på denövergripande frågan om praxis skärpts eller ej.Inrättandet av har i sig inte letttill någon skärpning av praxis. På några punkter harenligt utredningen en viss skärpning dock kunnatkonstateras. Det gäller bedömningen avdokumentlöshet som i stor utsträckning minskartrovärdigheten hos den asylsökande ochdiskvalificerar som huvudregel ettkonventionsflyktingskap. Praxis synes även haskärpts när det gäller det s.k. inre flyktalternativet.Det innebär att man i större utsträckning hänvisarasylsökande att söka sig till en annan del avhemlandet.Utredningen har inte funnit belägg för att praxisskärpts rörande uppehållstillstånd på grund avfysisk sjukdom. När det gäller praxis rörandeuppehållstillstånd på grund av psykisk sjukdomfinner utredningen att denna stramats upp något.Utredningen pekar dock på att de praxisbeslutregeringen fattat om sjuka ochhandikappade barn har öppnat för en generösaretillämpning. Även de beslut regeringen fattat omryska judar har öppnat för en generösaretillämpning.Utredningen har överlämnats till för att myndigheternaskall ges möjlighet att yttra sig över utredarnasslutsatser och överväganden samt redovisa deåtgärder som man avser vidta.Som jag sagt kommer jag att verka för attregeringen ges ökade möjligheter attleda praxisbildningen i asylärenden. Regeringenkommer därför att tillsätta en särskildutredare med uppdrag att lägga förslag om vilkastyrmedel regeringen bör ha till sitt förfogande föratt kunna påverka praxisbildningen.Anf. 32 ():Fru talman! Jag vill först tacka kulturministern försvaret. Jag tycker att det är bra att regeringen tartag i praxisfrågan och att regeringen är beredd attstyra praxis mera i stället för att överlämna det tillUtlänningsnämnden. Jag delar statsrådetsbedömning att vi skall ha kvarUtlänningsnämnden. Jag tror att det är helt riktigt.Felet är att har fått agera förfritt i förhållande till vad politiker, enligt minmening, bör lägga sig i. Det är konstigt att man skallbehöva utreda den här frågan. Regeringen skulleväl ganska snabbt kunna bestämma sig för hur manskall genomföra styrningen av praxis.Jag tycker också att ministern tonade nerutredningsresultatet. Om man läser utredningenframgår det på flera punkter -- av vilka BirgitFriggebo har räknat upp en del -- att politiken harhårdnat.Jag noterade också att kulturministern inte svaradepå den del av min fråga som inte berördepraxisutredningen utan som gällde att politiken harskärpts under den borgerliga regeringens tid.Dessutom visar praxisutredningen att det gälleräven för praxis.Utöver det som har tagit upp härtycker jag att man kan peka på att hanteringen närdet gäller de humanitära skälen har blivit hårdare.Man kan peka på att de psykiskt sjuka måste begåflera självmordsförsök innan de kan få stanna ilandet. Man återsänder också flyktingar till derashemländer och säger att det alltid finns något säkerthörn av landet som de kan vistas i. Det är mycketallvarligt att man hanterar frågorna på detta sätt,och det inrymmer faktiskt litet grand av begreppetetnisk rensning. Det är otäckt att det är så.Jag vill ställa följande fråga till inte utredningen på att attityden faktiskt harblivit hårdare? Flyktingpolitiken har skärpts undertrycket av opinionen.Anf. 33 Kulturminister ():Fru talman! Vad gäller regeringens styrning tror jagatt skulle föredra om vi faktiskt gjorde engenomgång av hur det skall ske. Det kan bli frågaom lagändringar. Man brukar vilja ha ett underlagför sådana beslut här i . Det rörgrundläggande konstitutionella frågor omansvarsfördelningen mellan regeringen ochmyndigheterna. Jag tror därför att det är ganskaklokt att göra på det här sättet.Däremot tycker jag att man bör försöka göra dethär så snabbt som möjligt. Normalt skulle mankanske ha lagt över frågan på den storainvandrarutredningen, men det tycker jag tar förlång tid.Jag kan i och för sig förstå att ett behov av att säga att praxis har hårdnatväsentligt under den borgerliga regeringens tid.Faktum är att när det gäller de beslut som redovisasi utvärderingen och som regeringen har fattat pekarman på att praxis har blivit generösare. Det gällerbarn som är sjuka eller handikappade. Det gällerde ryska judarna. Man säger också attBosnienbeslutet vände en nedåtgående trend närdet gäller bifallen. Utredningen har inte kunnatkonstatera någon drastisk förändring av praxis.Däremot finns det en fråga som tas upp ochpenetreras väldigt mycket. Den gällertrovärdigheten vid dokumentlöshet. Det var densocialdemokratiska regeringen som fattade dettabeslut . , isamband med att vi upphävde 13-decemberbeslutet, modifierade den borgerligaregeringen bestämmelserna gällandedokumentlöshet. Det återstår att se hur det blir.Utredningen hävdar att Utlänningsnämden harvarit alltför stringent när det gällerdokumentlöshet. Det finns verkligen anledning attpenetrera frågan. Det finns ingenting i utredningensom säger att den borgerliga regeringen har stramatåt asylpraxis.Anf. 34 ():Fru talman! Nåväl, låt utredningen gå undan. Jaghar viss förståelse för de argument sominvandrarministern lyfte fram. Det är dock bråttommed att få en ändring till stånd. Utredningen visartrots allt att attityden har hårdnat. Vi kan göra olikabedömningar av hur mycket hårdare den har blivit.Man kan dock inte komma ifrån att utredningenpekar på en hårdare praxis på flera avgörandepunkter. Det är inte bra.När det blir fråga om vad regeringen har gjortbrukar kulturministern alltid komma till vadsocialdemokraterna gjorde. Man kan förståskritisera socialdemokraternas flyktingpolitik. Jagtillhör dem som har gjort det vid ett antal tillfällen.Men det är inte intressant. Regeringen måstefaktiskt ta ansvar för sin egen politik.Det är vid ytterst få beslut som regeringen har gjorten generösare tillämpning. Kulturministern lyftefram beslut som gäller barn. Vi kan i stället se påfall där det föreligger allmänna humanitära skäl.Det kan t.ex. gälla personer som har vistats längehär i landet och som har barn. Jag har mött mångasådana familjer i min valkrets. De känner sig djuptbedrövade över att de blir utkastade ur landet. Dekanske har vistats i landet i två och får intestanna. Man tar ingen hänsyn till det humanitäraskälet att personerna har vistats i landet. Ärdet rimligt?Anf. 35 Kulturminister ():Fru talman! Min avsikt var inte att göra partipolitikav detta. Det finns ingenting i mitt frågesvar somantyder någonting sådant. Det var faktiskt BerndtEkholm själv som tog upp frågan om olikaregeringars förhållningssätt. Jag kan då inte varatyst här i talarstolen och inte ta fram vadutredningen pekar på. Man säger att 13-decemberbeslutet, som fattades av densocialdemokratiska regeringen, och frågornagällande dokumentlöshet bör ha medverkat till attandelen positiva beslut kan ha ha sjunkit underperioden. Detta är vad utredningen säger. Sedankan säga att jag gör politik av detta.Det är dock inte min avsikt.Jag tycker att utvärderingen har pekat på en delfrågor som det finns anledning att gå djupare in på.Vi har begärt in yttranden från myndigheter.Utvärderingen har också pekat på att det i vissaavseenden har blivit mera enhetligt och generöst.Tanken med var att man skullefå större enhetlighet än vad det har varit tidigare.Anf. 36 ():Fru talman! När det gäller självautredningsresultatet kan vi vara överens om att detär bra att man verkligen går igenom detta och sertill att det blir en annan praxis. Det är oerhörtviktigt att regeringen styr bättre. Det har helt klartblivit en hårdare praxis.Vad har regeringen själv för ansvar i dessasammanhang? Enligt vad jag förstår av utredningenhar det som tar upp omdokumentlösheten inte blivit bättre under denborgerliga regeringens tid. Det har blivitsämre. Regeringen måste ändå ta ansvar för att dethar blivit en sådan utveckling.Sedan kan man ta upp frågan om de humanitäraskälen. Det finns faktiskt oerhört mångabarnfamiljer runt om i landet, som har varit härlänge, som inte får stanna. tog självinitiativ till att människor inte skulle få stanna utanatt en sakgranskning av varje sådant fall hadegjorts. Det skulle inte tas hänsyn till attmänniskorna hade varit länge i landet. Jag har settmånga exempel i min egen valkrets på att detta slåroerhört hårt. Att inte ta hänsyn till hur längemänniskorna har varit i landet är inte ett humantförhållningssätt.Anf. 37 Kulturminister ():Fru talman! I fråga om dokumentlösheten är detriktigt att utredningen ha varit alltförslentrianmässig, framför allt när det har gälltavvägningen mellan att gekonventionsflyktingstatus eller de facto-flyktingstatus. Det sägs att det nästan är omöjligtatt få konventionsflyktingstatus om man saknardokument. Men detta är inte avgörande för omvederbörande får stanna här eller ej, vilketnaturligtvis är det allra viktigaste för dem somsöker.Jag har velat peka på att den borgerliga regeringeni fattade ett beslut som modifieradeden socialdemokratiska regeringens inställning ifråga om dokumentlöshet. Det återstår attkontrollera utredningens anklagelser om attUtlänningsnämnden inte har följt de regler som denborgerliga regeringen har fattat. Jag tycker att detär en viktig fråga.Tidsregler och annat sådant tar utredningen överhuvud taget inte upp. Det har nämligen intenågonting med skyddsbestämmelserna att göra.Anf. 38 ():Fru talman! Jag har egentligen två frågor. Den enahandlar om utredningen. Den andra handlar ompolitiken.Det är mycket möjligt att man i praktiken inte harföljt de beslut som den borgerliga regeringen harfattat, men jag menar att det är regeringens ansvaratt tillse att så sker.Vi talar nu om att fler har blivitkonventionsflyktingar. Det som står i utredningenom detta tycker jag är bra, men utredningen tarfaktiskt inte bara upp det. I detta sammanhangnämns också trovärdighetsfrågorna, och detframgår att det har blivit en hårdare bedömning avtrovärdigheten, särskilt om man inte hardokument, och att trovärdighetsbedömningenockså leder till avslag utan någon egentligsakbedömning.Utredningen är ganska skarp i sin kritik. Jag tyckeratt man kan läsa mellan raderna att det äruppenbart att trovärdighetsargumentet används imycket större utsträckning för avslag. Jag har ocksåtagit till mig de erfarenheter som jag har fått i minegen valkrets.Detta är inte ett rimligt förhållningssätt. 39 Kulturminister ():Fru talman! Om regeringen skall agera behöverregeringen ett underlag för det. Regeringar skallinte bara tycka.När det kom indikationer på och kritik om attpraxis skulle ha hårdnat sedan Utlänningsnämndentog över ärendena tillsatte regeringen på mittförslag denna utredning för att justkontrollera hur praxis har utvecklats. Det är pådetta sätt som en regering skall hantera frågor.Nu har vi fått fram ett underlag. Det är bra att deolika frågorna penetreras och diskuteras och attvåra myndigheter ges en möjlighet att gå igenom deolika synpunkter och kommentarer som harkommit fram. De får till regeringen redovisa vad deavser att göra när utredningen nu har konstateratbåde positiva effekter av inrättandet avUtlänningsnämnden och vissa kritiska synpunkterpå en del praxisbeslut.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1993/94:442 ominförselavgifterna på dansk korvAnf. 40 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig omvilka åtgärder jag avser vidta för att ta bort förkonsumenterna negativa konkurrenshinder.Frågan ställs mot bakgrund av ett ärende som rörinförselavgifter på dansk korv.Sverige tillämpar en införselavgift på korv därinnehållet schablonmässigt antas bestå av 25 %nötkött och fläskkött. FöretagetPölsemannen har -- mot bakgrund av att de korvarsom företaget importerar bara innehåller fläskkött,som har lägre införselavgift än nötkött -- bl.a.begärt att någon form av differentiering skall skesom i större utsträckning tar hänsyn till produktensfaktiska innehåll. I EG:s system delas gränsskyddetpå korv upp mellan två tullpositioner beroende påbearbetningsgrad.EG-kommissionen har i en skrivelse tillUtrikesdepartementet uttryckt önskemål om attSverige skall vidta åtgärder i enlighet med anda för att få bort den här sortensdiskriminerande situationer. Kommissionen sägersig dock ha förståelse för de problem som kanföreligga vid en ökad differentiering av bl.a.kontrollteknisk och administrativ karaktär.Livsmedelsekonomiska samarbetsnämnden har påregeringens uppdrag redovisat en översyn avgränsskyddet på jordbruksområdet. Rapportenremissbehandlas för närvarande.Jag vill i sammanhanget också peka på att vi harvidtagit åtgärder för att sänka kostnader och priserinom jordbruksnäringen. Fleragränsskyddssänkningar har genomförts motbakgrund av dessa åtgärder. Dock förekommer detfortfarande på flera områden olikheter iförhållande till vad som gäller inom EU. I mångafall handlar det om frågor av detaljkaraktär.Det är ännu för tidigt att ta ställning till om justdenna fråga är av sådan vikt att en anpassning börske redan före EU-inträdet. Ärendet bereds förnärvarande inom departementet, och regeringenkommer så skyndsamt som möjligt att fatta beslut ifrågan.Anf. 41 ():Fru talman! Jag ber att få tacka för svaret. Detta äringen stor fråga, men jag tycker att den har blivitpinsam.Skriftväxling har skett mellan olika organutomlands och i under flera månader.Danska myndigheter och det danskanäringsdepartementet har vid ett flertal tillfällenskrivit till -- inte till regeringen --och bett om förklaringar. Det senaste brevet komfrån i Europakommissionen.Han skriver mycket riktigt att han har förståelse.Han börjar med det. Sedan skriver han att det ärderas uppfattning att åtgärder skall vidtas. Efter detskriver han att han skulle vara tacksam om våramyndigheter vidtar de åtgärder som behövs för attfå bort dessa diskrimineringar. Det är mycket starktskrivet, med tanke på att det kommer från till Sverige.Jag är glad över att höra att ärendet bereds. Veckanföre påsk fanns det nämligen ingen handläggare idetta ärende. Hon som hade haft hand om dettidigare var endera sjukskriven eller föräldraledig --jag är inte säker på vilket. Ingen ersättare hadetillsatts. På UD var man bekymrad. Där sitter manju och väntar på besked för att veta vad man skallsvara EU-kommission.Det är pinsamt, med tanke på att det är en frågasom även svenska myndigheter tycker att manmåste göra någonting åt. har juvarit mycket skarpt i sina uttalanden.Jag vill fråga ministern när han tror att det kanhända någonting. Detta är en sådan stor fråga måste göra någonting nu.Jag återkommer i nästa replik.Anf. 42 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är riktigt att denna fråga har varitföremål för en hel del brevväxling. Pölsemannenhar också till kammarrätten överklagatJordbruksverkets beslut om avslag på företagetsbegäran om återbetalning av införselavgift.Kammarrätten har inte ännu avgjort ärendet.Brevet från i EU-kommissioneninnehåller en uppmaning, men brevet är ganskavänligt hållet. Han avslutar med att säga att hanvore tacksam om de svenska myndigheterna vidtaråtgärder för att komma till rätta med dettaproblem.Detta är inte något direkt krav. Egentligen finns detolika system i olika länder. EU har sina. Det är inte storaskillnader på nivåerna. EU har dessutomexportstöd till alla sina produkter för att klara av attkomma över våra införselavgifter. har barai undantagsfall exportstöd som hjälper svenskaprodukter att komma in på EU-marknaden. EUhar egentligen inte någon särskild anledning attkänna sig missbelåtet. Dessutom löstesPölsemannens problem med den röda färgen.