prot · GH09122 · 1994-06-10 00:00:00 — Det finnsfler saker där vi har medverkat till att fördelabördorna på ett rättvist sätt.En grundförutsättning för att kunna bedriva en brafördelningspolitik, som är en av främstamålsättningar, är att ha något att dela på. Det harvi fått arbeta intensivt med. börjar vi seuppgången. Vi ökar vår produktion väsentligt. Vihar egentligen första gången på tiotals år ett stabiltöverskott i vår bytesbalans. Detta är en avgrunderna för att vi åter skall kunna bli en nationsom kan betala för sig fullt ut.Jag har sagt att det föreligger en radsvåra fördelningsproblem. Dem löser man inte överen natt, men räkna med att i den mån vi ärmed kommer att aktivt arbeta för en bra lösning idessa frågor.Anf. 102 () replik:Fru talman! vet dess värre attCentern har lagt sig platt för den moderataskattepolitiken. Tyvärr, måste jag säga. Det måsteIvar hålla med om. Man har tagit ungefär30 miljarder från löntagarna och gett till de rika. Det vet alla i det här samhället.Jag skulle vilja ha en liten kommentar av Centernoch när det gäller dagens berömdadebattartikel. Hur ser på Wibblessparpaket? Går med på att sänkapensionerna, på lägre förtidspension, försämradsjukförsäkring osv.? Då är det krämmande omCentern skulle få någonting att säga till om undernästa mandatperiod.Anf. 103 () replik:Fru talman! Eftersom vet -- det ärtydligen ingen annan som vet enligt hennes sätt atttänka -- finns det kanske ingen anledning attytterligare kommentera frågan. Jag hävdar ändå attjag i det arbete vi gjort i bl.a. skatteutskottet, därju skattefrågorna behandlas, inte är en alldelesbetydelselös person. I någon liten mån har jagkunnat påverka en och annan sak. Det kallar jaginte för att lägga sig platt. Det kallar jag förkonstruktivt samarbete. Det är faktiskt det som harbetecknat denna regering. Det är på så sätt som vijobbar. Det finns många beröringspunkter ocksåmellan och mitt parti. Självfalletkan vi finna lösningar.Det är alldeles fel att hävda att vårt arbete iregeringen skulle vara någon sorts nollsparkandeunder hängmattan eller liknande. Vi har respekt för de andrapartierna också.Dagens berömda artikel har kommenterat. Jag finner ingen anledning tillatt göra några ytterligare kommentarer.Anf. 104 () replik:Fru talman! Jag skall inte fortsätta debatten omCentern kan påverka regeringen eller ej. I någonmening kan man säkert det. får viinformation om . Det är prov påCenterns agerande.Till skall jag ställa en konkret fråga.Skatteutskottet hade att behandla en fråga omindirekt beskattning. avstyrkteutskottet krav på en utredning omen differentierad bensinskatt. Det var bara vi somstödde det kravet. sade i ett pressmeddelande att han ville haen utredning om differentierad bensinskatt.Betyder det att har ändrat sig? Det bordedet göra. Jag vill ha svar på den tydliga och rakafrågan. Är vi alltså överens om en utredning om endifferentierad bensinskatt?Ivar talar om breda lösningar. Den delentycker jag var väldigt bra i hans anförande. Omman lyssnade noga upptäckte man väldigt storalikheter mellan och . detta att man skall sanera statsfinansernagenom tillväxt, fler arbeten, besparingar ochnedskärningar. Jag tyckte mig höra om skattehöjningar. Jag uppfattade det så. alltså överens om de olika möjligheterna rentteoretiskt? Jag är för de möjligheterna. Är ocksåIvar för dem, då finns det möjligheter tillbreda lösningar. Det är utmärkt. inte vilja vara med i den enigheten. Men jagtror att socialdemokraterna är för tillväxtskapandeåtgärder, besparingar och skattehöjningar. Dåbörjar det växa fram ett mått av enighet. Alla kanju inte vara med, men de kanske ändrar sig. De kanändra sin politik.Det verkar som om tycker att det ärvettigt att höja energiskatterna. Hon kanske börjaransluta sig till linje, som innebär att manstöder krav på ökad energiskattinom industrin. Det finns spirande enighet, ävenom det finns motståndare i kammaren, som KjellJohansson. Men skriver i att hon vill hahöjd energiskatt. vill det, och LarsBäckström vill det. Är vi överens om att vi skall hahöjd energiskatt för industrin?Anf. 105 () replik:Fru talman! Jag förmodar att syftartill resonemanget kring Trafik- ochklimatutredningens förslag om dramatiskt höjdabensinpriser. Det är uppenbart att det i ett läge därman skall överväga bensinskattehöjningar istorleksordningen 1--måste bli fråga om någonform av skatteväxling. Annars är det heltorealistiskt.När det gäller hur en skatteväxling kan ske, tror jaginte att det mest praktiska är att införa olikabensinpris i olika delar av landet. Det måste i så fallbli en skatteväxling som ger en ökad köpkraft fördem som drabbas hårdast. Detta är fortfarandeganska oklart. Det är mer en principiell deklarationsom jag gör här.Sedan, , känner vi väl varandra såväl att vet att jag menar det somjag säger. Det finns tre möjligheter, och det ärkombinationen av dessa tre möjligheter som detfinns olika åsikter om. När det gäller ökadproduktion, som jag tror är viktigt, älskar LarsBäckström att upprepa att 30000 nya jobb ger 60miljarder. Det är inte orealistiskt att 300 000 jobbkan ge 150 miljarder i ökat produktionsvärde. Detär egentligen detta som gör att vi får en större kakaatt dela på. Det finns även en rad andra saker i denprocess som vi nu upplever som bidrar till attsysselsättningen ökar, att det blir färre arbetslösaoch att produktionen ökar. Det är alltså den vägensom vi måste gå.Det är givet att vi från skatteutskottet har beställten ytterligare översyn av energiskatterna. Det ärsjälvklart att jag inte kan vara emot denna översyn,eftersom jag själv har varit med om att utformaden. Men vi har inte tagit ställning till nivåerna.Dessutom har vi beställt en utredning omskatteväxling på det området, vilket innebär attenergiskatterna kan höjas om andra skatter sänks.I stort sett har vi en väldigt öppen attityd. Viförsöker att göra analyser och se till att det blir bralösningar när det gäller de frågor som vi samarbetarom.Anf. 106 () replik:Fru talman! Jag vill upplysa för kammaren och tillprotokollet få antecknat att har ettenda förslag som direkt höjer skatten för svenskaföretag, nämligen höjd energiskatt med 3 miljarder.Ivar tycks i pricip vara överens om dennainriktning. skriver att det är bramed höjd energiskatt. Det rör alltså på sig, även omdet naturligtvis går alldeles för sakta. Men vikommer att driva på.Nu skall jag, , läsa upp ettpressmeddelande. Det är riksdagsman som skriver så här:Centern föreslår en regional differentiering avbensinpriset. riksdagsgrupp har därförtillsatt en arbetsgrupp med uppgift att utreda hur enregionalt differentierad bensinskatt skall utformas.Står bakom utspel? Jag stöder talade om ett produktionsvärde på 150miljarder. Hur mycket skulle det sanerastatsfinanserna med? Jag talade om 60 miljarder.Nu vill vi höra vad de 150 miljarderna blir förtillskott till saneringen. Vi slipper kanske att höjanågra skatter. Det kanske rasar in jättemycketpengar, så mycket att vi t.o.m. kan sänka skatterna.Ivar kan säkert presentera en siffra. Jag vetatt har en siffra. Han tycker om atträkna. Det skall bli spännande att höra den siffran.Ivar talade om en mix av tillväxtskapandeåtgärder, automatiska inkomstförstärkningar,besparingar och skattehöjningar. Vi har enindikation i vårt budgetförslag. Vi vill ha lika storadelar skattehöjningar och besparingar. Det är ju enindikation så god som någon på hur man skall fåned de gigantiska underskotten. Det är denviktigaste enskilda åtgärden som vi kan vidta för attfå fart på industri och näringsliv.En företagsledare investerar inte enbart medhänsyn till skatteskalorna. I så fall hade det integjorts några investeringar närskatten var mycket högre än . Men då gjordes detstora och tunga investeringar i industrin. Det är intedär knuten i fråga om investeringar ligger, utan detgäller tron . Men om man har tron attstatsfinanserna bara rasar ihop, då skulle jag intesatsa en krona i industriinvesteringar. Då kommerallt att lamslås.Anf. 107 () replik:Fru talman! Det här med olika skatter i olikaregioner är ett gammalt och ganska väl diskuteratproblem. räds aldrig att angripa mycketsvårlösta problem. Det är därför naturligt att viförsöker att jobba vidare med detta. Menproblemen är säkerligen omfattande. Det är förstnär man ser resultatet av utredningen som man kanta ställning till huruvida detta är en möjlig väg ellerinte. Jag vill upprepa att vi alla i partiet är överensom att om man skall genomföra så storabensinskattehöjningar, måste det på något sätt skeen omfördelning. Om denna omfördelning skergeografiskt eller på annat sätt är inte så viktigt.Däremot måste det ske rättvist och ge en förstärktköpkraft till vissa grupper.Det är, , självfallet så att om manhar en tillräckligt god lönsamhet i industrin, då ärdet inte skatterna utan slutresultatet som äravgörande. Men om vi långsiktigt ser på denkonkurrens som finns i och i världen iövrigt, tror jag inte att vi kan bibehålla stordragningskraft på kapital och hög sysselsättning iSverige, om inte beskattningen är mycketkonkurrenskraftig gentemot omvärlden. Det är denkunskapen som har gjort att vi har ställt oss bakombl.a. slopandet av dubbelbeskattningen.Den stabilitet som en borgerlig majoritetsregeringskulle ge efter valet skulle självfallet stärka denframtidstro som också är en viktig del för attföretagen verkligen skall satsa. Låt oss tillsammansönska att det blir så.Anf. 108 ():Fru talman! går mycket fort -- alltför fort,skulle jag vilja säga -- när man har haft att läggatankemödan på mycket intressanta saker.Jag har lärt mig mycket av trevliga och kunnigakamrater från både regeringspartierna ochoppositionen, i såväl skatteutskott sombostadsutskott.Det har varit bra kanslipersonal i båda utskotten.Ett varmt tack för den gångna perioden.Jag har också fått klart för mig att vi politiker haren gigantisk uppgift att förklara vad som skaparvälstånd och utveckling i samhället. Jag är vidarehelt klar över att om vi skall få bort arbetslöshetenmåste vi fortsätta att skapa bättre villkor försmåföretagsamheten i landet. Vi har gjort mycketunder den gångna perioden men det återstårytterligare åtgärder att genomföra för att ge demindre företagen samma skattevillkor som destörre har. Jag vill här hänvisa till det inlägg somCarl gjorde i skattedebatten ionsdags.I detta sammanhang vill jag citera några ord frånKjell-Olof Feldts senaste bok, eftersom jag haruppfattat att Socialdemokraterna till en del harkritiserat förbättringen på detta område -- iblandhar man t.o.m. velat bromsa utvecklingen motbättre villkor. Så här skriver :''Vi socialdemokrater har inte utan fog beskyllts föratt önska det omöjliga: rika företag men fattigaföretagare och företagsägare. ''Dess värre är det nog inte bara socialdemokratersom har levt i den här vanföreställningen. Detbehövs en bättre samverkan också mellan landetsutbildningsresurser och småföretagsamheten. Somexempel kan nämnas företagarutbildning pågymnasienivå.Jag tycker också att man i det här sammanhangetskall notera att också en väl fungerande kommunalservice i balans bidrar till ett ökat välstånd. Det börobserveras att den service som lämnas kan varasåväl privat som driven i föreningsregi.Fru talman! Jag tror på den politiska dialogen.Utifrån vad jag menar är riktigt och rättfärdigt ärjag litet bekymrad över Socialdemokraternasattacker på vårdnadsbidraget, den allmännaarbetslöshetsförsäkringen och jordbruket. Jagnämner dessa tre områden för att jag uppfattar demsom mycket viktiga för oss kristdemokrater.Egentligen anmälde jag mig till den här debattenför att avsluta ett meningsutbyte som jag hade medAnita här i kammaren , närvi debatterade skattepolitiken.Jag har varit bekymrad över den kommunalaekonomin. Som framgår av s. 117 i dagensbetänkande har socialdemokraterna nu släppt dettidigare kravet på att grundavdraget i denkommunala beskattningen skall återföras till denhögre nivå som gällde fram till utgången av förraåret. En sådan åtgärd skulle ju ha drabbat denkommunala ekonomin.Anita frågade mig då vad jag ansåg omSkattebetalarnas förenings kampanj om förutseddaskattehöjningar vid en eventuell s-märkt regering.Nu är det väl så, , att förenkladekampanjer långt ifrån fångar hela sanningen.Socialdemokraternas kampanjer motvårdnadsbidraget kan här tjäna som ett belysandeexempel.En viktig faktor i de skattehöjningar somSkattebetalarnas förening förutser är kraftigt höjdakommunalskatter. Här känner jag själv enomfattande oro för vad den socialdemokratiskapolitiken innebär. Det är därför som jag två gångertidigare har frågat hursocialdemokraterna har tänkt sig att kompenserakommunerna för skattebortfallet på grund av dethöjda grundavdraget. har socialdemokraternaför ögonblicket släppt denna tanke.Men i stället surrar det av rykten i luften om attsocialdemokraterna efter valet kommer attbrandskatta kommunerna. Kommunerna skulletvingas att höja skatten på grund av minskadestatsbidrag.Riktigt orolig på den här punkten blev jag när vi voterade om den kommunala ekonomin. I detre voteringarna avstod många socialdemokraterfrån att rösta. Innebär detta, , attdet ligger någon sanning bakom ryktena ochpåståendena om höjda kommunalskatter som ettsocialdemokratiskt alternativ?Anf. 109 () replik:Fru talman! tog uppSocialdemokraternas politik utifrån perspektivetatt han värnar om kommunerna. Då blev jagfaktiskt väldigt fundersam. Jag vet att det finnsmånga kristdemokrater som vill värna omkommunsektorn, speciellt sjukvården ochäldreomsorgen.Men, , står jubakom Nathalieplanen, som betyder att man skallminska anslagen för verksamheten inomkommunsektorn med . Jag haraldrig hört minsta kritik från påden punkten. Det är ju en plan som innebär attkommunerna kommer att tvingas avskedatiotusentals sjukvårdsanställda och anställda inomäldreomsorgen, som de skall ackumuleraöverskott i sina kassakistor. De gamla och sjukaskall alltså se hur de får sämre vård, sompengarna läggs på hög. Att detta inte går förstår välalla och envar. kommer ju att dra indessa pengar, vilket hon också bekräftar iDagens Nyheter. I detta läge anklagarKristdemokraterna andra för att ha en dålig politikför kommunsektorn.Men, , ni kristdemokrater har ju gåttmed på höjd moms, höjd skatt, slopatschablonavdrag, sänkt grundavdrag, slopatgrundavdrag i statlig taxering, slopat reallöneskyddi skatteskalan osv. Men ni kan inte tänka er att gåmed på förslaget om slopat grundavdrag i denkommunala taxeringen som skulle ge kommunerna5 miljarder kronor. Om man gör så, höjer man juinte marginalskatten, och då slipper kommunernahöja sin skattesats. Detta borde ju tillfredsställaKristdemokraterna. Varför har ni inte slagits fördenna tanke?Anf. 110 () replik:Fru talman! är litet rolig ibland.Han började sitt inlägg med att kritisera regeringenför att den hade höjt skatter och avgifter med 52miljarder kronor. fortsätter han att riktakritiken mot mig också, för att vi inte vill höjaskatter. som kritiserarregeringen för att ha höjt skatterna, vill hanfortsätta att höja skatterna. Vi är ju många som äröverens om att fortsatt höjda skatter innebär färrearbetstillfällen.Lars hade ett strålande räkneexempelpå vad 300 000 nya arbetstillfällen betyder förstatskassan. Det är helt klart att pengarna interäcker till för att få ekonomisk balans, utan vi måsteminska både de statliga och kommunala utgifterna.Jag hoppas att har uppfattatresonemanget, att vi från sidahar velat slå vakt om vård och omsorg för gamla ochsjuka. Det är inte på detta område som vi ska görainskränkningar.Anf. 111 () replik:Fru talman! Det är ungefär som att säga: Anfall,anfall men ingen blodsutgjutelse. Det går liksominte, därför att i krig blir det blodsutgjutelse.Kommunernas utgifter består huvudsakligen avlönekostnader. De flesta kommunalanställdaarbetar inom sjukvården, äldreomsorgen,barnomsorgen och skolan. I andra utgifter har manredan gjort neddragningar.Min huvudpoäng var inte att kritisera regeringenför skattehöjningarna, utan det var den dåligafördelningsinriktningen, att man höjer skatternaför löntagare och hushåll och sänker skatterna förföretagare och kapitalägare. Det är detta som jagkritiserar.Jag kritiserar er kristdemokrater, därför att mankan inte säga att man inte vill ha skattehöjningar ikommunerna -- det vill inte jag heller -- samtidigtsom man säger att vi skall dra in pengar frånkommunerna, minska statsbidragen. Samtidigtskall kommunerna öka insatserna på vård ochomsorger. Man kan inte både backa och köraframåt . Det bör man besinna.Varför, , kan inte ni kristdemokrater gåmed på att ta bort grundavdraget för inkomsteröver brytpunkten? Då skulle kommunerna få 5miljarder utan att marginalskatterna höjs. Ni har jugått med på så många andra skatteskärpningar förlöntagarna. Varför inte just denna? Här skulle jupengarna gå till vård och omsorger. Därför kan jaginte riktigt förstå logiken. En möjlig förklaring äratt ni inte får lov att säga vad ni tycker. Då kan niinte heller göra det. Det är faktiskt den endalogiska förklaring som kan uppstå. Annars får niförklara varför ni inte tycker att det är bra att slopagrundavdraget i den kommunala beskattningen förinkomster över 200 000. Det skulle ju ge vårdenmer pengar.Fru talman! Jag skall upprepa det tidigare exempletatt 300 000 nya jobb i privatsektorn ger 60 miljarderi intäkt. Om vi t.o.m. fick ett produktionsvärde på150 miljarder och om vinsten är -- 15miljarder -- skatt på den, blir resultatetunder 10 miljarder. Så inte ens detta löserproblemet. Vi behöver mer skatteinkomster för attklara vården och omsorgen.Anf. 112 () replik:Fru talman! Jag tror att finner svarpå sina frågor om han slår upp s. 238 i betänkandetoch läser sin egen meningsyttring. Där är LarsBäckström uppriktigt oroad övermarginaleffekterna, om vi genomför egenavgifter isocialförsäkringssystemet.Det är helt klart, , att om vigenomför växlingen av egenavgifter isocialförsäkringssystemet, vilket jag tycker voreriktigt, bör vi ägna oss åt en ganska fördjupadanalys innan vi plockar in den s.k. vaggan iupptrappning som har föreslagit.Anf. 113 () replik:Fru talman! Jag tror att jag har sagt i någon tidigaredebatt med att jag har gett upp hoppetom kds och fördelningspolitiken.Här står och är oroad över vad somhänder i kommunerna. Ja, det är sannerligen jagockså. 100 000 jobb har försvunnit i kommunernasedan fick säte i denna riksdag. Det ärmycket oroande.Den enda som egentligen har dragitkonsekvenserna av det är väl partivänJerzy som säger: får det vara nog!Harry säger att han är orolig för vad som skallända med vårdnadsbidraget när visocialdemokrater kommer tillbaka.Jag kan lova att om det finns enmajoritet av socialdemokrater och vänster i dennakammare så kommer vi att ta bortvårdnadsbidraget.Harry var också orolig förbudgetunderskottet. Men tala då om för mig HarryStaaf: Med vad skola ni betala dettavårdnadsbidrag som har beslutat om?Det har i alla fall jag inte lyckats begripa, och jagtror ingen annan i denna kammare heller. Menkanske kan skingra vårafrågetecken på den punkten.Anf. 114 () replik:Fru talman! , vill jag minnas, försöktejag förklara för partikamraterhur man kunde räkna att vårdnadsbidraget varfinansierat. Jag skall försöka återupprepa det.Totalkostnaden beräknas till 3,7 miljarder.Utväxlingen av garantidagarna och de ökadekommunalskatterna på vårdnadsbidraget gör att vikommer ner i en kostnad på ungefär 2,3. Sedan harvi beslutat om en förändring i föräldraförsäkringen.Det gör ungefär 900 miljoner. skrivit till finansutskottet att deändrade lagar som ålägger kommunernabarnomsorgskostnader medför ökade utgifter förkommunerna på . Jaghar sagt att om vi genomför vårdnadsbidragetkanske vi inte behöver lägga mer än 1,3 miljarderpå den ökade barnomsorgen. Då skulle vi faktisktha fått ihop en nätt summa av 100 miljoner kronori besparing genom att införa vårdnadsbidrag.Nu vill ta bort det, och då blir detnaturligtvis ingen besparing.Anf. 115 () replik:Fru talman! En liten försynt fråga till en idenna kammare: Är inte oroad över deklyftor som uppkommit under den senastemandatperioden i ? De rika blir rikareoch de fattiga blir fattigare. Allt fler får gå tillsocialkontoren i kommunerna och tigga för attkunna överleva. Oroar inte detta ?Anf. 116 () replik:Fru talman! Visst är jag oroad över utvecklingen.Men, , de bekymmer vi har haft attbrottas med har sin grund i deförhållanden som var på 1980-talet.Inflationsekonomi, spekulationsekonomi -- jag vetinte vem som skall lastas för att den har ägt rum,men den har faktiskt ägt rum.Ett av de första beskeden vi nåddes av när vi komhit till kammaren var att staten hade fått ta överansvaret för Första . Sedan fick vi ocksålägga ner miljarder i statens egen bankNordbanken. Allt detta hade inträffat under en tiddå partikamrater hade ansvaretför landets utveckling.Bara för bankkrisen -- om jag inte minns fel -- harministern som är ansvarig redovisat en kostnad på173 miljarder, varav samhället har fått stå förungefär 60.Det är klart att sådant påverkar inkomstfördelningoch ökar klyftor i samhället. gäller det att få igång nya jobb och ha en bra ekonomi, så kan vikanske råda bot på demissförhållanden som växte fram i slutet på 1980-talet.Anf. 117 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig inledningsvis få tacka KjellJohansson och för trevligt kamratskap,när de nu lämnar kammaren. har vi haft envänlig samarbetston, emellanåt också litetdiskussioner oss i den borgerliga familjen emellan.Jag kan försäkra -- vilket ni två väl vet -- AnitaJohansson att varken eller IvarFranzén lägger sig platt på rygg eller på något annatvis för mig eller någon annan moderat. Det äribland ett givande och tagande, dock med vänligareton och mer konstruktivt än i de fighter somuppenbarligen fanns i den förra socialdemokratiskaregeringen.Låt mig inledningsvis ge en sakupplysning. Denfördelningsstudie som den fördelningspolitiskaenheten på har gjort visar attunder 80-talet -- det 80-tal som kanske ingensocialdemokrat är särskilt stolt över, skulle jaggissa -- ökade klyftorna i , medan deminskade som har gått av 90-taletsedan vi fick ansvaret.Anita gjorde en nostalgisk ochlängtansfull återblick på den skattepolitik somledde in i krisen. Hon redovisade trehörnpelare för den socialdemokratiskaskattepolitiken. De var: höjd skatt, höjd skatt, höjdskatt.Anita och socialdemokraterna talarväldigt mycket om fördelning. gäller det attfördela en krympande kaka i stället för att skapaförutsättningar för en växande kaka som ger mer attfördela för alla. Möjligen ligger den tanken långttillbaka i tiden -- om jag inte missminner mig vardet Wigforss som sade det: Fattigdomen fördrasmed jämnmod när den delas av alla.Till skillnad från socialdemokraterna som ärdefensiva och uppgivna har regeringen ambitionenatt få tillväxt i ekonomin. Vi vill se till att skapa ettstörre utrymme för välfärd för alla i ordets egentligabemärkelse.Anita redovisade, som så många andrasocialdemokrater gjort, felaktiga beräkningar omvad regeringens skattepolitik har inneburit. ÄvenLars kom snett i vissa avseenden, ävenom han i grunden är mera ärlig än vadsocialdemokraterna är, det måste jag erkänna. Mendet är rent felaktiga beräkningar som AnitaJohansson använde. Egentligen kan man säga attalla ni socialdemokrater tydligen räknar lika felsom när det gällde Per Westerbergsskatter.Det grundläggande, stora felet, för att bara ta ettexempel, är att ni betecknar sänkta löneskatter somen kapitalskattesänkning. Så är det inte. Det äralldeles uppenbart att det är en skattesänkning påarbete, som vi ju dessutom var överens om. Nitvangs ju inse att det i ett visst läge krävdesskattesänkningar för att förbättrakonkurrenskraften, och det gläder oss.Det är anmärkningsvärt att det var ni som villefinansiera denna nödvändiga sänkning avlöneskatterna genom minskat grundavdrag, genomatt avskaffa schablonavdraget och genom höjdmervärdesskatt. Ni vägrade att ens diskutera någonannan finansiering än sådana skattehöjningar somjag gärna hade velat undvika, det måste jagerkänna.På samma sätt krävde ni i den första uppgörelsenoss emellan höjd bensinskatt och urholkatreallöneskydd.