prot · GI0910 · 1994-10-18 00:00:00 — I övrigt får jag tacka för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.50 § Svar på fråga 1994/95:57 om stödet tillkvinnligt nyföretagande på landsbygdenAnf. 183 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig omjag kommer att vidta åtgärder som innebär attriksdagens beslut om det s.k. mikrostödet rivs upp.Såsom känner till är det s.k.mikrostödet en del av landsbygdsstödet; mindrelandsbygdsstöd på maximalt kallas förmikrostöd och har som sådana något förenkladehandläggningsrutiner.Det är viktigt att stimulera kvinnors företagande. Ivad mån det s.k. mikrostödet bidragit till detta är förtidigt att uttala sig om. Jag vill således för dagen inteuttala mig om förändringar av enskilda delar inomnuvarande stödsystem.Anf. 184 ():Herr talman! Jag vill tackaarbetsmarknadsminister för svaret.För mig är det också premiär i kammaren.Anledningen till att jag har ställt denna fråga omdet s.k. mikrostödet är den oro som finns ute pålandsbygden efter uttalanden i valrörelsen frånsocialdemokrater om att detta beslut skulle rivas upp.Mikrostödet har tillkommit för att särskilt passakvinnors företagande på landsbygden, som av tidigareregionalpolitiska stöd och företagarstöd inte har fåttmer än . Det beror på att kvinnorsföretagande skiljer sig från männens, oftast genom attde startar i liten skala och har behov av lägre lån föratt starta eller vidareutveckla sina företag. Därför konstruerade handet s.k. mikrostödet, för att stödja kvinnorsföretagande på landsbygden och också för att utvecklalandsbygden.Det är därför bra att jag får besked om attarbetsmarknadsministern för dagen inte tänkerförändra detta stöd. Det innebär att den kritik som harförts fram mot att man skulle ta bort stödet har getteffekt och att de högröstade uttalanden som gjorts utei valrörelsen har kommit på skam.Anf. 185 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Först vill jag säga till i den regionalpolitik som gällde tidigare fannsgoda möjligheter att bevilja denna typ av stöd. Det ärinte någon ny reform som gjordes under den förraborgerliga regeringens tid. Vad som hände var att manutvidgade det område där detta stöd kunde erhållas,från det regionalpolitiska stödområdet till att ocksåomfatta landsbygden i framför allt . Detfanns naturligtvis en kritik från Norrlandslänen motdetta, att man så att säga urvattnade regionalpolitiken.Det är den diskussionen som hänvisartill när hon talar om valrörelsen.Jag har inga planer på att göra någraförändringar. Jag vill dock säga att stödet inom detregionalpolitiska stödområdet till kvinnligtföretagande fanns redan tidigare.Anf. 186 ():Herr talman! Visst fanns det. Det vara bara det attdet inte fullföljdes. Som jag redovisade tidigare vardet av detta stöd som tillkomkvinnors företagande. Det var just därför somförslaget om mikrostödet kom upp, för att främjakvinnors företagande.Jag vill försäkra arbetsmarknadsministern om attjag kommer att följa utvecklingen mycket noga. Jagtycker att det är viktigt att vi slår vakt om kvinnorsföretagande, oavsett om det är i de södra regionernaeller i de norra, när det gäller landsbygden.Överläggningen var härmed avslutad.51 § Svar på fråga 1994/95:74 om regionalastöd i ett EU-perspektivAnf. 187 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat civilministernom även i fortsättningen blir detregionala beslutande organet i fråga om regionalastöd. Frågan har överlämnats till mig för besvarande.Svaret på frågan är ja.Anf. 188 ():Herr talman! Jag vill tackaarbetsmarknadsministern för det klara svaret, somman inte kan missförstå. Jag vill ändå ha ett litetklarläggande. Det finns funderingar som gäller vilkeninstans som fysiskt bestämmer finmaskigheten vadavser indelning, kartor och planer etc. som reglerardessa stöds nivå och tillgänglighet. Jag avser i minföljdfråga de i redovisade regionalastöden. Jag menar att det finns redovisat enuppräkning av kommuner vid namn. Men någotkartmaterial som är riktigt bra, som visar var de olikastöden kan träda i funktion, har jag inte sett.Anf. 189 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! tar upp en annan frågaän den han har ställt till mig. Om jag förstår det rätthandlar det om indelningen av i olikastödområden. Vi jobbar i regeringskansliettillsammans med olika myndigheter för att få fram ensådan karta. Vi har just tagit över det jobbet. Det harpågått och blev inte färdigt underden förra regeringen. Därför har vi just fått påbörjaarbetet med att göra kartan färdig.Anf. 190 ():Herr talman! Om jag återgår till stöden, står det attdet har tillkommit en ny stödform för förområden som befolkas av högst åtta invånare perkvadratkilometer. Enligt den informationsskrift somfinns att läsa om detta kvarstår dessutom denuvarande regionala stöd som länsstyrelsernahanterar. Min fråga utifrån detta blir om vi har råd attta emot dessa EU-stöd. Om jag har förståttinformationsskriften är förutsättningen att statenockså skall vara med och finansiera en andel.Dessutom skulle det finnas tillgång till de vanligaregionala stöden.Hur är det med detta? Kan man blanda de olikastöden, eller utgår antingen det ena eller det andra?Vilken är tanken? Det framgår inte alls i den EU-broschyr som har delats ut av Utrikesdepartementetoch hur man skall förståproblematiken. Det låter så bra att allting är kvar.Men är det verkligen möjligt att hantera stöd på dettasätt?Anf. 191 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Regeringen skall överlämna ett förslagtill EU dels om hur vi anser att det belopp som äravsatt för och regionalpolitiskt stöd skallfördelas på de olika målområdena, dels hur den kartaskall se ut som beskriver vilka delar av landet somskall få del av de olika målområdena.Det jobbet pågårnu i regeringskansliet.Mitt svar på fråga, om vi kommer attkunna nyttja pengarna fullt ut, är att min avsikt är attlägga fram ett förslag som innebär att vi fullt ut kannyttja pengarna.Anf. 192 ():Herr talman! Jag vill än en gång tackaarbetsmarknadsministern för de klarlägganden hangör som när det gäller de regionala förutsättningarnainnebär att man ute i glesbygd, trots EU, skulle kunnavara med och utveckla de bygder vi har att ta vara på.Avslutningsvis skulle jag vilja säga att vi fårhoppas att vi får gehör för detta även när EU skalltolka det förslag som arbetsmarknadsministern hartänkt att lägga fram.Överläggningen var härmed avslutad.52 § Svar på fråga 1994/95:2 omnattågstrafikenAnf. 193 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat migom jag avser att se till att nattågstrafiken mellanGävle, , och upprätthålls.I 1988 års trafikpolitiska beslut sägs att SJ:sverksamhet skall drivas affärsmässigt. För fortsattnattågstrafik mellan , , ochMalmö krävs en kraftig investering i nya vagnar.Investeringen skulle innebära att SJ inte kan driva sinverksamhet affärsmässigt, vilket tidigare slagits fast.Det är ur regionalpolitisk synvinkel av största viktatt nattågstrafiken kan upprätthållas inom de regioneri där avstånden utgör ett problem förresenärerna och där dagtåg inte är ett alternativ.Regeringen har därför gjort den bedömningen attendast nattågstrafiken på övre samt påsträckan skall prioriteras.I statens köp av trafik i Bergslagen ingår fyratågpar i form av dagtåg på sträckan . En statlig upphandling av nattågstrafikenskulle således innebära att staten köper hela utbudetpå den aktuella sträckan. Dessutom måste densovvagnskapacitet som SJ förfogar över sättas inpå de sträckor där resandeunderlaget kräver det samt ide regioner där avstånden är för långa för att dagtågskulle vara ett alternativ.All nattågstrafik i är i dagföretagsekonomiskt olönsam. Det rådandeekonomiska läget gör att det inte är ekonomisktförsvarbart att staten köper nattågstrafiken på sträckanGävle-Göteborg-Malmö.Anf. 194 ():Herr talman! Det var åtminstone ett klart besked.Jag ber att få tacka kommunikationsministern fördetta överraskande och ganska upprörande svar. Dethär har ju varit en följetång i . InesUusmann har själv varit med och slagit för de härsträckorna genom att i reservationer begära pengar föratt man skall kunna fortsätta med nattågstrafiken.Det är riktigt att har slagit fast att SJskall drivas affärsmässigt, men SJ har monopol.Risken är att man går ut med väldigt höga krav på sigsjälv. Det var en artikel i i lördagsdär det sägs att man inom SJ räknar med enmiljardvinst , att SJ är mycket merlönsamt än vad staten någonsin har begärt, att mantänker dra ner på investeringarna osv.Vad slog fast var att man skulle kunnatidigarelägga beställningar av vagnar för att kunnaupprätthålla den här trafiken. När jag försöker få platspå de här vagnarna är det fullt. Det kanmycket väl vara så att just den här nattågstrafiken inteär lönsam, men tänk om man skulle lägga ut trafikenpå den gamla banan Gävle-Bergslagen-Göteborg -det var ursprungligen en privat bana - på privatupphandling och säga: Var så god, ta hand om bådegods- och persontrafik, men under förutsättning att niockså driver nattrafik. Jag skulle inte alls bli förvånadom man skulle få någon att göra det utan att begära ettöre av staten. När SJ upphandlade varSJ tydligen en miljard dyrare än det privata konsortiet.Jag tycker att det är mycket tragiskt att regeringenhar intagit denna ståndpunkt, och det måste ha gåttväldigt fort. var det här underberedning av den förra regeringen.Anf. 195 Kommunikationsminister ():Herr talman! Även smärtsamma besked behöverlämnas. Det handlar ju inte om att nattågstrafiken ärnågonting som vi med skadeglädje vill lägga ner,naturligtvis inte.Det som beskriver är en heltannan fråga än en upphandling av nattågstrafiken. Detsom regeringen har varit tvungen att ta ställning till ärköp av olönsam trafik i det ekonomiska läge som vinu befinner oss i. I detta ryms inte nattågstrafikenGävle-Dalarna-Göteborg. Vi har varit tvungna attprioritera de långa sträckorna för att kunna rymmadagtåg. Alternativet hade varit att inte handla uppflera dagtåg.Man kan säga att det är att i det ekonomiska lägesom vi befinner oss i välja mellan pest och kolera.Men i det här läget har det varit nödvändigt att fattadetta för de berörda smärtsamma beslut.Anf. 196 ():Herr talman! SJ skall drivas affärsmässigt vettigt.Jag har respekt för den nya ledningen, som jag tyckerhar gjort en väldig uppryckning. Men det är svårt atttänka sig SJ som någon sorts mjölkko, som såsmåningom skall inleverera miljarder till statskassanpå bekostnad av svenska folket, som alltså får detsvårare med sina transporter. Det är väldigt dåligsamhällsekonomisk planering. Jag är förvånad överatt regeringen så hastigt kan fatta ett sådant beslut.För människor som reser från eller Falunner till , krävs en resdag för en dags vistelsei sedan en resdag tillbaka, inkl.tvåhotellnätter. Det här kommer att utarmatransportmöjligheterna för företag, högskolan,studerande osv.Jag är upprörd. Med tanke på riksdagensupprepade beslut om att främja sådan trafik tycker jagatt regeringen borde tänka om.Anf. 197 Kommunikationsminister ():Herr talman! Att säga att man använder SJ sommjölkko får stå för själv.Avslutningsvis vill jag bara säga att harfattat ett beslut om en transportkommission.Miljöhänsyn och helhetssyn skall vara bärande itrafiken . beslut skall ocksåutvärderas.Vi håller på att förbereda direktiven tillkommissionen. Utredningen kommer i gång ganskasnart. Då kommer även den här typen av frågor attingå. Men frågan handlar om upphandling avolönsam tågtrafik. Där har det varit nödvändigt attprioritera dagtågen före detta nattåg.Anf. 198 ():Herr talman! Det innebär alltså bristandekontinuitet. Man lägger ner en mycket viktig ochomtyckt nattågssträcka. Man är också inne på att tabort nattågen mellan och . Det härbetyder i allra högsta grad att beslut om entrafikförsörjning med minsta möjligasamhällsekonomiska kostnad, där också kostnader förmiljöskador räknas in, allvarligt kommer att skadas.Människor tvingas alldeles uppenbart att åka bil ellerflyga, om man inte har tid att sätta av tillatt resa. Hur många har det som är i produktiv ålder?Vi får verkligen hoppas att kommissionen kommer tillnågot vettigt resultat. Jag tycker att det är oerhörtsmärtsamt att man lägger ner den här trafiken och pådet sättet går miste om kontinuiteten. Det gäller att setill helheten och också se på möjligheterna att låtaprivata intressen, som inte har någonting emot att låtagungorna väga upp vad karusellen kostar, köra ensträcka, också den som är mindre lönsam, för att fålönsamhet på t.ex. godstrafiken. Jag utgår ifrån attockså vi kommer in i den kommission som är tillsatt.Anf. 199 Kommunikationsminister ():Fru talman! Bara mycket kort: Skall man räknaföretagsekonomiskt finns det ingen nattågstrafik i helaEuropa som går ihop. Men handlar det inte omdetta utan det handlar om att vi skall göra enupphandling av ett antal linjer där vi måste prioriterade allra viktigaste. Det har regeringen varit tvungenatt göra i dagens statsfinansiella läge. Vi skall inte hanågon ekonomisk-politisk debatt, men verklighetenser ju ut som den gör.Anf. 200 ():Fru talman! När det gäller samhällsekonomi kandet räknas på olika sätt. Som riksdagsrevisor har jaghaft anledning att se hur t.ex. räknar pådetta med samhällsekonomi. Man räknar väldigtsnävt. Man tar över huvud taget inte med miljön. Mendet hoppas jag att denna kommission kommer att göranär det blir fråga om samhällsekonomi. Demiljöskador som bilarna och flyget för med sig måstevägas in som en nackdel när man ser på helheten. Allttalar ju då för tåg.Överläggningen var härmed avslutad.53 § Svar på frågorna 1994/95:8 och 27 omÖresundsbrons ekonomiska förutsättningar,m.m.Anf. 201 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omjag är beredd att genomföra en förutsättningslösgenomgång av de ekonomiska förutsättningarna förprojektet och redovisa dessa för . Dethandlar alltså om finansiering.Kerstin Warnerbring har frågat finansministernom vilka åtgärder den avser attvidta beträffande broprojektets finansiering medanledning av att den danska ekonomiministernfrånsvurit sig det ekonomiska ansvaret för projektet.Eftersom arbetet är så fördelat i regeringen att jagär ansvarig för frågor rörande byggandet avÖresundsbron kommer jag att besvara även KerstinWarnerbrings fråga.Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang.Genomförandet av kräver enkontinuerlig uppföljning och granskning av ekonomini projektet. För detta ansvarar i första handÖresundskonsortiet. Eftersom staten garanterar de lånsom konsortiet tar upp har även direkt insyn i projektets ekonomi.Genom ägarbolagen har dessutom ochDanmark direkt insyn i konsortiets verksamhet.Det är min och hela regeringens uppfattning attutbyggnaden av skall genomföras somplanerat. Regeringens uppgift är därvid att tillse attdenna utbyggnad sker inom sådana ekonomiska ramaratt inte projektets ekonomiska stabilitet äventyras.Någon särskild förutsättningslös genomgång avprojektets ekonomi kommer jag inte att initiera, då jagför närvarande anser att projektets ekonomi är stabil.Däremot kommer jag kontinuerligt att redovisagenomförandet av och den ekonomiska utvecklingenför projektet för riksdagen.Den danska ekonomiministerns ställningstagandeföranleder inte någon särskild åtgärd från den svenskaregeringen.Anf. 202 ():Herr talman! Låt mig först gratulera InesUusmann till jobbet som kommunikationsminister ochönska henne lycka till. Det är ett viktigt jobb. Det vetvi som har jobbat tillsammans med dessafrågor. Däremot tycker jag inte att starten på det nyajobbet var så väldigt bra, åtminstone om man ser tilldet här svaret.För min del anser jag att det finns mångatveksamheter och felaktigheter i helaÖresundsbroprojektet, men jag har valt att i dettasammanhang ta upp de ekonomiska förutsättningarna.Redan från början betraktade jag de ekonomiskakalkylerna som något av glädjekalkyler. Jag ärövertygad om att principen om att överfartsavgifternaskall täcka kostnaderna inte kommer att hålla. Deallvarligaste bristerna i den ursprungliga kalkylen äratt det inte finns några utrymmen för fördyringar. Dethar inte tagits med t.ex. landanläggningar på densvenska sidan med citytunnel i ifinansieringen. Man har också räknat med en realräntapå först , vilket sedan har justerats ner till 4 %.Enbart detta visar att det finns många felaktigheter ikalkylen. Realräntan är väsentligt högre än denvar när den ursprungliga kalkylen gjordes.Dessutom har det tillkommit ett antal ytterligarekostnader. I samband med den miljöprövning somgjordes skedde det en stor förändringav projektet. Vad innebär det i kostnadsfördyringar?Det har vi inte sett några redovisningar av. Sedan harvi ju också detta med realräntan.När det gäller Dennispaketet redovisadeVägverket att de ekonomiskakalkylerna inte håller därför att realräntan harförändrats. Men anser tydligen attkalkylerna även när det gäller realräntan är hållbara.Jag vill då ställa en kompletterande fråga: Vilkenrealränta anser kommunikationsministern att det idagsläget är lämpligt att räkna med när det gäller dethär projektet?Anf. 203 ():Herr talman! Jag vill tackakommunikationsministern för svaret. Som detframgick av svaret hade jag egentligen ställt frågantill finansministern.I och för sig sade inte svaret speciellt mycket. Detenda jag fick ut av det var attkommunikationsministern anser att projektetsekonomi är stabil.I stormar det minsann rejält kringprojektet, som där beskrivs som en tickande politiskoch ekonomisk bomb. Den ekonomiska brokalkylenanses ju helt enkelt inte hållbar.Beräkningsunderlaget var - som också ElvingAndersson påpekade - undermåligt redan när danskaFolketinget respektive riksdag fattadebesluten om bron. Man räknade baklänges, t.ex. närdet gällde antalet bilar som skulle finansierabrokostnaderna. Man gick alltså baklänges tills manfick de siffror som behövdes för att matematikenskulle gå ihop. Detsamma gällde också realräntan.Kritiken som framförs inte minst i harfått gehör också här i . stöddeRiksrevisionsverket denna kritik. Man ansåg atttrafikprognoserna var för vaga och att bara en mindreförändring av realräntan kunde stjälpa helabrokalkylen.Med anledning av allt detta anser jag att Sverigesregering rimligtvis borde reagera. I harCentrumdemokraterna uttalat att de är beredda attsläppa till skattemedel för att finansiera brobygget,om inte budgeten skulle hålla. Vad jag undrar är: Ärverkligen beredd att visa sammalättsinne när det gäller skattebetalarnas pengar somman uppenbarligen är beredd att göra på vissa håll iDanmark?Anf. 204 Kommunikationsminister ():Herr talman! Problemet enligt är atthela är felaktigt. Jag har respektför den synen, men har denna fråga utretts underett stort antal år. har fattat beslut, ochregeringen har också kommit till skott. Såväl dengamla som den nya regeringen står bakom byggandetav bron.När det gäller finansieringen och den danskaekonomiministern är det uppenbarligen han och inteden danska regeringen som står för dessa uttalanden.Det har vi fått bekräftelser på. Precis som inom dengamla kan det finnas olikameningar inom den danska regeringen.Både och inne på frågan om realräntan. Det har naturligtvisbetydelse om den ligger på eller . Menkonstruktion är ju sådan att det tar att fåbron lönsam om det blir en högre realränta. Manbehöver alltså inte avstå från att bygga bron baradärför att realräntan är högre.Konsortiet jobbar med en realränta på , och pålång sikt är det den ränta som håller.Anf. 205 ():Herr talman! Tack för de kompletterande svaren,kommunikationsministern.När det gäller realräntan jämförde jag också medde uttalanden som har gjorts om Dennispaketet av deekonomiansvariga på , som just har sagt attde tidigare ekonomiska kalkylerna inte håller, därföratt realräntan ser ut som den gör . Skall vi räknamed en realräntesituation för Dennispaketet och enannan realräntesituation för ? Det verkarkonstigt.Det handlar inte om antingen 4 eller , somman har kalkylerat med tidigare, utan det rör sigsnarare om 7 eller , dvs. dubbelt så mycket. Skallvi då tolka kommunikationsministern så attavskrivningstiden skall fördubblas? Är det lösningen?Jag undrar verkligen vadkommunikationsministern menar när hon säger attprojektet står på en stabil grund. Jag tycker inte det.Frågan är om kommunikationsministern fortfarandetror att projektet över huvud taget kan finansieras viaöverfartsavgifter.Anf. 206 ():Herr talman! Oavsett om det är fel att bygga broneller ej, måste vi nu diskutera ekonomin, därför attden är i allra högsta grad viktig i sammanhanget.Jag kan inte för mitt liv förstå hur ekonomin kanvara stabil, när man har räknat med att 10 000 bilarper dygn skall finansiera bron. I den finansieringenfinns det över huvud taget inte med någralandvinningar på den svenska sidan. Vi har t.ex.enbart runt ombyggnaden avkontinentalbanan, och en ny yttre ringväg,som kommer att kosta mer än 5,5 miljarder. Vi hardessutom sanering av Lernacken och en mängd andrasmåposter, som kommer att kosta ganska mångamiljoner. Hur skall detta kunna finansieras medavgifter, när det över huvud taget inte fanns med iuträkningarna?Anf. 207 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag vill göra en sista kommentar närdet gäller realräntorna. Med det ränteläge som vi förnärvarande har i är det oerhört mångainvesteringar som är nästintill omöjliga att genomföra.Vi måste alltså föra en gemensam ekonomisk politik,så att vi kan få ner räntorna, för att över huvud tagetklara vår ekonomi.Det handlar inte bara om den här bron eller omDennispaketet, utan om alla investeringar både iinfrastruktur och i industri. Men vi måste göra enrealistisk beräkning när det gäller bron.Anf. 208 ():Herr talman! Jag instämmer i att det är viktigt attvi för en ekonomisk politik som pressar nerränteläget. Men jag tror inte att det är realistiskt attinom en någorlunda överskådlig tid räkna med enrealränta på , som kalkylen byggerpå.Sedan vill jag bara beklaga att det inte finns någonvilja hos den nya kommunikationsministern attverkligen göra en seriös genomlysning av denekonomiska situationen beträffande Öresundsbron.Jag är alltså övertygad om att projektet inte vilar på enstabil grund, utan det är ett ekonomiskt gungfly, som islutändan kommer att kosta skattebetalareåtskilliga miljarder. Eftersomkommunikationsministern inte vill företa någon nygenomlysning, kan min uppfattning vara lika god somhennes.Jag blev glad när i en av de förstaintervjuerna efter att hon blivit utnämnd tillkommunikationsminister sade att hon ville ha mindrebetong i trafikpolitiken. Det var ett bra uttalande. Jagbeklagar bara att hon med det här resonemanget sällarsig till den långa raden av betongfrälstakommunikationsministrar.Anf. 209 ():Herr talman! Jag kan bara konstatera att jag intefår något svar på frågan om hur detta brobygge skallkunna avgiftsfinansieras, eftersom det redan nu visarsig dra enormt mycket högre kostnader än vad manräknade med när fattade beslutet 1991.Man räknade alltså med 10 000 bilar , ochdå är frågan varför det skall byggas en fyrfiligmotorväg som kan svälja 30 000 à 40 000 bilar. Är detså man har tänkt sig att avgiftsfinansiera bron? Detstrider i så fall helt och hållet mot uttalandena om attdet inte fick bli några miljökonsekvenser.Dessutom förändras trafikflödena. Det visar sigredan att trafiken över sundet minskar i stället förökar. Den kommer att minska ännu mer om vi gårmed i EU. Jag förstår fortfarande inte hur det skallvara möjligt att avgiftsfinansiera bron.Överläggningen var härmed avslutad.54 § Svar på frågorna 1994/95:17 och 31 omArlandabananAnf. 210 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen kommer att riva upp avtalet omArlandabanan.Charlotta L Bjälkebring har frågat mig omregeringen kommer att vidta några åtgärder så attbeslutet om kan omprövas.Jag har valt att besvara frågorna i ett sammanhang.Frågan om har hög prioritet iregeringens arbete. Jag har just tagit initiativ till engenomgång av de avtal som den tidigare regeringengodkände . Syftet med dennagenomgång är att klargöra vilka åtgärder som behövervidtas för att främja en integrering och samordning avtågtrafiken i med tågtrafiken tilloch från .