prot · GI0924 · 1994-11-17 00:00:00 — Är det den sortens finansi-ering som kallas för regionalpolitik när det gällersturkturfonderna? Jag fick inte något svar på det förut.Sedan vill jag gärna hålla med arbetsmarknads-ministern om att det är den stora regionalpolitikensom är viktig. Den har vi tack lov möjlighet att be-stämma ganska mycket över i vårt eget land fortfa-rande. Det gäller t.ex. hur vi fördelar forskningsansla-gen mellan högskolorna och inte minst hur vi lokalise-rar statliga myndigheter.Där finns det något som är oerhört aktuellt. I mor-gon kommer man vad jag förstår att justera ett nyttskatteutjämningsbidrag. Jag begär inte att arbets-marknadsministern skall vara insatt i detta. Det är juinte heller arbetsmarknadsministerns bord. Men där ärdet oerhört väsentligt att inte de signaler som harkommit om att man ensidigt skall gynna storstädernamed skatteutjämningsbidraget slår igenom.Får jag be arbetsmarknadsministern att verkligenfölja detta så att vi inte genom den delen av den storaregionalpolitiken slår undan fötterna på landsbygden.Anf. 95 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Låt mig börja med hur vi skall vi få utså mycket som möjligt av de stöd vi kan få via EU.Jag har den uppfattningen att de bekymmer som angesi målområde 3 och 4 också är störst i våra stödområ-den.Långtidsarbetslösheten slår hårdast i områden medpermanent hög arbetslöshet. Bristerna i infrastruktu-ren, som är målområde 4, är också störst i våra hårtutsatta regioner.De pengar som vi får via mål 3 och mål 4 kan tillmycket stor del användas inom stödområdet.Den åsikten bygger jag på en lång erfa-renhet. Jag har levt i en sådan region och vet att ar-betsmarknadspolitiken har varit långtviktigare för regionen än vad den lilla regionalpoliti-ken har varit. Det säger jag trots att jag nu har ansva-ret för regionalpolitiken också.Min ambition är verkligen att se till att de pengarsom går via mål 3 och 4 också kommer till de geo-grafiska områden som har det sämst ställt.När det gäller den stora nationella regionalpoliti-ken tycker jag att har avhänt sig en hel delinflytande genom t.ex. bolagiseringen av Posten,systemet för inskrivning av studenter vid universitetoch högskolor och genom att styra forskningspolitikenvia forskningsstiftelser och inte via nationella beslut iSveriges riksdag. Sådant påverkar regionalpolitikennegativt.Jag hoppas att det är slut med den typen av styrin-strument, i alla fall , och att vi kan få enordning där ni i har ett större inflytandeöver hur pengarna fördelas och inte överlåter det tillmarknadskrafterna på det sätt som har skett under enperiod.Om jag själv, utifrån min historia, skall försöka attprioritera det område som är viktigast för att klararegionalpolitiken är skatteutjämningen kanske denenskilt viktigaste regionalpolitiska frågan. Det skiljeroerhört mycket i skattekraft mellan en glesbygds-kommun som och en tätortskommun. Utan enväl fungerande skatteutjämning är dessa kommunerchanslösa.Jag vet ingenting om i vad mån kankomma att finansieras med EU-medel. Men såmycket kan jag säga att kommer inte att ingåi det förslag som vi kommer att lämna på stödområ-den enligt regionalpolitiken.Låt mig säga till att ett EU-medlemskap inte innebär någon större osäkerhet föraktörerna när det gäller regionalpolitiken. Jag villsnarare säga att det är tvärtom. Regionalpolitikenrevideras ju med ganska långa intervaller i EU. Nästagång sker det . Då kommer det säkert att gällaunder . Det är betydligt längre intervaller änvad som gäller i den svenska . Den svenskariksdagen har reviderat den nationella regionalpoliti-ken betydligt oftare. I den meningen kommer inte EUatt vara ryckigare än vad den svenska harvarit.Jag har inte för avsikt att dra frågan om målområ-dena i geografin eller frågan om vilka nationella stöd-former som kan behållas i långbänk. Det tycker jag attjag visar genom att jag veckan efter EU-omröstningentar upp den ena frågan på allmän beredning. När detgäller den andra frågan är vårt folk på departementet ifull fart med förhandlingar med EU för att få klarhet iden nationella politiken. Det blir ingen ryckighet här.Ryckigheten kan uppstå om vi i ändrarreglerna. Där kan vi ändra dem betydligt oftare än iavtalet med . 96 ():Fru talman! Det är inget tvivel om att det har variten stor osäkerhet kring den svenska nationella regio-nalpolitiken i EU-sammanhanget. Efter det att avtaletmellan och EU-länderna var klart fick vibesked om att vi skulle få redapå hur det går med den svenska regionalpolitiken. Såsade den dåvarande och BörjeHörnlunds kansli.Men har det inte hänt något avgörande.Företagen i och vet fortfa-rande inte om de kommer att få ha kvar de stödformersom de har . Detta har inneburit en stor osäker-het. Jag tror att den redan har påverkat sysselsättning-en i Norrland.Jag tror inte att det som arbetsmarknadsministernsäger om att EU:s regionalpolitik bara revideras vartfemte år stämmer heller. De pengar som kommer frånEU revideras bara , men när det gällerden nationella regionalpolitiken blir det mer åter-kommande översyner. Vi vet inte om vi får hakvar den på . Min bedömning är att det ärstor risk för att vi får se en successiv avveckling avdessa stödformer. Därför är det viktigt att vara tuff iförhandlingarna och se till att vi får ett långsiktigtbesked från EU i dessa frågor. Det är viktigt att detinte kommer in några krav om en ny revidering inomnågra få år. Jag tror att det kan bli mycket svårt.Anf. 97 ():Fru talman! Det finns inte så mycket mer att till-lägga i debatten . Låt mig bara ge en slutkom-mentar.Jag håller med arbetsmarknadsministern om attskatteutjämningen är ett oerhört viktigt regionalpoli-tiskt instrument. Det är med stor spänning som vi serfram emot det förslag som skall presenteras. Vihoppas att det verkligen fyller dessa funktioner ochfungerar som ett regionalpolitiskt utjämningsinstru-ment.Sedan kan man naturligtvis hävda att det finns enstörre grad av ungdomsarbetslöshet och långtidsar-betslöshet, dvs. det som rör målområdena 3 och 4, iglesbygdsområdena och de regionalpolitiskt utsattaområdena än i övriga delar av landet. Men i så fall ärdet oerhört viktigt att vi ser till att dessa resurserverkligen hamnar i de regionerna i landet och intesprids ut generellt över hela landet.Jag tycker fortfarande att den absolut klokastestrategin i det här sammanhanget är att lägga tyngd-punkten i det här jobbet på målområdena 2 och 5b.Sedan hälsar jag också med tillfredsställelse detbesked som gav om att man nuskall ta kontakt med oppositionspartierna i riksdagenför att diskutera detta vidare. I och med den här dis-kussionen har arbetsmarknadsministern fått en delsignaler om hur vi i ser på detta. Vi hoppasatt vi skall kunna få en konstruktiv diskussion kringhur dessa regelverk skall utformas.Anf. 98 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag vill bara än en gång betona dettamed de olika målområdena. Om vi väljer att styra allapengar via målområde 2 och 5B, innebär det att väl-digt mycket av resurserna från den nationella regio-nalpolitiken går åt till programarbete tillsammans medden Europeiska unionen.Traditionellt har vi haft det på det sättet att en stordel av den nationella regionalpolitiken har gått tillgenerella företagsstöd i form av nedsättning av soci-alavgifter, i form av investeringsstöd, sysselsätt-ningsstöd i samband med rekryteringar m.m. Dentypen av stöd tycker jag att det är ganska viktigt att vikan behålla.Därför menar jag att vi skall försöka lägga en delav pengarna i målområde 3 och 4, för att där användaarbetsmarknadspolitiska pengar som programpengarmen naturligtvis styra dem till de mest utsatta områ-dena.Jag vill säga att när ni funderar över detta, komihåg att låser ni er för att lägga mycket i 2 och 5B, dåbegränsar ni också de så att säga fria pengarna i regi-onalpolitiken - säger en som har hållit på med det därett tag, fast ur ett annat perspektiv.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1994/95:8 om miljö-politiken vid ett EU-medlemskapAnf. 99 Miljöminister ():Fru talman! har ställt en interpel-lation till mig om hur jag avser att driva på miljökra-ven inom EU och utnyttja möjlig-heter att gå före i den europeiska miljöpolitiken.Majoriteten av folk sade den 13 novem-ber 1994 ja till ett svenskt medlemskap i . Vi kannu direkt medverka i den europeiska miljöpolitiken.Vi påverkas i vårt land i stor utsträckning av gräns-överskridande luft- och vattenföroreningar från detövriga . Vi påverkas av andra euro-peiska länders miljöpolitik. får vi väsentligt ökademöjligheter att få till stånd begränsningar av utsläppsom förorenar svensk miljö. Dessutom kommer viaktivt att påverka arbetet med att förbättra Europasmiljö.Regeringens målsättning är att högsta tillämpadeambitionsnivå i miljöpolitiken skall genomsyra deteuropeiska gemensamma miljöarbetet. För att ensådan målsättning skall kunna få genomslag i praktiskpolitik är det nödvändigt med en genomtänkt priorite-ring av arbetet. har därför nyligenutarbetat ett förslag till strategi för det fortsatta miljö-arbetet.I förslaget prioriteras särskilt frågorna om försur-ning, klimat, avfall, kretslopp, kemikalier och detövergripande internationella arbetet. Regeringenkommer att remittera detta förslag till svensk EU-strategi till en bred krets i det svenska samhället. Jagser en aktiv dialog i dessa frågor som mycket angelä-gen. På basis av förslaget till strategi och inkomnasynpunkter kommer regeringen sedan att föreläggariksdagen ett förslag till miljöpolitisk strategi vadgäller EU-arbetet i början av år 1995.Detta dokument kommer att utgöra den svenskaregeringens bas för att driva på miljökraven inom EU.Särskilt angeläget är det att det svenska förhandlings-resultatet utnyttjas så att verkligen får möjlig-heter att gå före i det samlade europeiska miljöarbetet.Härtill kommer naturligtvis den miljöanpassningsom driver för olika politikområden. Det ärmöjligt genom att driver på och bidrar medkunskaper, särskilt inom de områden där vi fått fyra-åriga övergångsperioder och där EU nu skall se översina regler. Dessa övergångslösningar finns inomkemikalieområdet - ett av de områden som har högprioritet i förslaget till strategi.Jag kan därför försäkra att jag sommiljöminister och hela den kom-mer att verka för ett handlingskraftigt miljöarbete påalla plan.Anf. 100 ():Fru talman! Jag tackar miljöministern för svaret.Det är uppenbart att vi delar i mycket synen på möj-ligheterna som finns nu med ett svenskt medlemskap iEU att utnyttja EU som ett instrument för ett aktivtmiljöarbete.Miljöministern redovisar också i svaret några äm-nesområden som bör prioriteras. Så långt är allt väl.Jag delar gärna uppfattningen att flera av de områdenaär viktiga. Vad som däremot saknas i miljöministernsredovisning är vad hon tänker göra på de områdena.Det hade kanske varit av visst intresse ändå. Jag skallgärna hjälpa till genom att ge några synpunkter på justdem och några andra områden om vad som rimligenbör föras in i en svensk strategi.Om vi tittar på försurningen först, så är det ju up-penbart att måste se till att Kommissionenengagerar sig mer i försurningsfrågan än ochatt EU kommer att spela en allt starkare roll när detgäller att driva på , alltså FN:sekonomiska konvention för , och dess arbetemed gränsöverskridande luftföroreningar.I kretsloppsfrågan för det andra, fru talman, är detviktigt att se till att kretsloppet inte stannar vid attvara en fråga om avfall och hantering av varor utanbreddas till att gälla hela samhället och alla samhälls-sektorer. Mycket viktigt är ju att se till att EU förståratt användningen av ekonomiska styrmedel måstefrämjas.Ett av de ekonomiska styrmedlen, för det tredje, ärmiljöskatterna. Det är angeläget att vi får en gemen-sam nivå på koldioxidskatten. Det är viktigt att överhuvud taget se till att den kommer in som ett ekono-miskt styrmedel, och naturligtvis är det viktigt att enbred skatteväxling, liknande den som förbereds iSverige, också initieras inom EU.Kemikaliearbetet, som miljöministern talade om,är självklart mycket mycket viktigt. Svenska begrepp,får man väl säga, som substitutionsprincip och försik-tighetsprincip blir viktiga och bör vara vägledande fördet europeiska samarbetet. Det behövs för övrigtockså en mer systematisk genomgång på europeisknivå av de farliga ämnena.Jag behöver inte nämna när det gäller EU att sam-arbetet miljö-handel måste vara en tung del i reforme-randet av EU:s miljöarbete. Transporter och miljö haralltid nämnts i EU-sammanhang och är, för det sjätte,en av de absolut viktigaste frågorna, där det ju gälleratt få över lastbilstransporterna i i möjligastemån till ett järnvägsnät som bör byggas ut och effek-tiviseras och där måste vara pådrivande.Miljökonsekvensbeskrivningar kan vara och är ettviktigt instrument också i transportarbetet.Det som miljöministern inte nämnde men som väländå måste ges en mycket mycket hög prioritet är attverka för att EU-stödet till miljöinsatser i ,verkligen stärks.Låt mig nämna ytterligare två områden, fru tal-man. Det ena är det litet svenska greppet att se plane-ringen som en del i miljöarbetet, att låta planeringenvara något av en övergripande arbetsuppgift, det mågälla transporter, regionalpolitik eller energifrågor.Planeringstänkandet i dess mest positiva mening börgenomsyra vårt Europaarbete.Slutligen det som också har blivit litet av ettsvenskt kännemärke, nämligen miljöövervakningen.Det är angeläget att även den, möjligen inom ramenför , blir en viktig del i utvecklingenav EU:s miljöarbete.Det är några frågor som jag tycker att det vore värtatt miljöministern kunde ta till sig i det fortsatta arbe-tet med det som uppenbarligen skall vara en strategi.Jag blir litet orolig ändå, när jag hör resonemang-en om strategin som skall komma att utvecklas ochtydligen läggas på bord i början av nästaår. Den kommer att behöva rymma inte bara sakfrå-gorna utan också ett förhållningssätt, som miljöminis-tern inte redovisade, till sådana frågor som öppenhet imiljöarbetet, något som har varit föremål för stordiskussion i i anslutning till folkomröstning-en, och stöd till ideella organisationer och deras möj-lighet att bedriva ett aktivt Europaarbete.Den intressanta fråga som inställer sig är ju, medde ambitioner som vi måste ha i Europaarbetet, om viskall klara av att vara den kraft som kan reformeraoch, som det heter litet luddigt, driva på EU:s miljö-arbete. Kan miljöministern förklara hur det skall varamöjligt att göra eller hur hon tänker sig att det skall gåtill, i ett läge när det - ryktesvis åtminstone - är på detsättet att resurser skall skäras nermed i storleksordningen ?Jag önskar att miljöministern klarar den arbets-uppgiften och har ett svar på frågan hur hon har tänktsig att tackla dem som företräder de ekonomiskasynpunkterna i regeringen.Anf. 101 ():Fru talman! Jag förstår den oro som jag tycker attdebatten ger uttryck för. Man undrar om det är möjligtför att behålla en bra miljöpolitik.Vi är många som har varit miljöengagerade längeoch som genom att analysera vilka möjligheter vi haratt föra en god miljöpolitik inom EU har kommit framtill att det bästa sättet hade varit att rösta nej. Jag serdenna debatt som ett uttryck för att ni som valde denandra sidan ändå börjar få kalla fötter och inser att detgäller att lägga på ett rejält kol i miljöarbetet om detinte skall bli som vi på nej-sidan har sagt.På kemikaliesidan finns det en stor skillnad mellandet svenska synsättet och det synsätt man har ute iEU. I har vi fått igenom ett beslut om att enkemikalie bevisligen skall vara ofarlig för att få an-vändas. Där har miljörörelserna gjort ett mycket gottarbete. I EU råder fortfarande uppfattningen att manmåste kunna visa att den är farlig innan den förbjuds.Det har tagit att få igenom vårt synsätt.Det finns risk för att vi flyttas tillbaks i tidenoch får börja om med att försöka få tillbaks det syn-sätt som vi nu har i , nämligen att det skallfinnas en bevisad ofarlighet.Vi får bara behålla de nationella reglerna förmånga av de kemikalier vi använder restriktivt i Sve-rige och framför allt har nationella planer för hur viskall bli av med . Det gäller t.ex. kadmiumoch kvicksilver.Vi som sitter i jordbruksutskottet har fått hö-ra från Kemikalieinspektionen att det har varit bra attkunna visa att har klarat av att uppfylla dekrav vi också ställer på andra i internationellt miljöar-bete. Det har varit bra när vi förhandlat. Det har variten fördel att ha kunnat gå före i miljöarbetet.Det är alltså oerhört viktigt att vi vågar gå föreockså inom EU, även om man där har en uppfattningom att vi skall ha en gemensam miljöpolitik. Vad somkommer att hända med många av de kemikalier vi anstånd med är oerhört viktigt för den fortsat-ta utvecklingen.Många miljödebattörer börjar nu fundera på vadsom kommer att hända. , som är ordfö-rande i , skrev i i går attdet finns många farhågor inför vad som komma skall.Det är ett stort arbete miljöministern tar på sig när detgäller att få igenom den svenska synen på framför alltkemikalier - en syn som dessutom måste bli bättre.En myt som finns är att de miljöproblem vi har iförsta hand kommer från andra håll. Så är det inte. Eneffekt av miljöproblemen är allergier. I finnsdet ungefär en 30-procentig allergiförekomst hosbarn. Av de sjuåringar som börjar skolan är nästan50 % överkänsliga eller allergiska mot någonting. Detberor på kemikaliesamhället. Vi behöver inte gå läng-re än till för att se att någonstans mellan 5och av barnen har allergier. Så var det i Sverigepå 50-talet.Det är ett nationellt problem som beror på kemi-kaliesamhället. Alla miljöfarligheter kommer intenågon annanstans ifrån. Det handlar om den nationellamiljöpolitiken, och det är viktigt att kunna behålla enbra nationell miljöpolitik.Vi står inför många anpassningar. Ett exempel ären proposition om mineraloljedirektivet som snartskall behandlas. Där står att de alternativ till bensinoch olja vi tar fram, t.ex. metanol och etanol, egentli-gen skall beskattas som det bränsle de ersätter. Medett sådant synsätt finns det ingen chans för alternati-ven att komma in på marknaden. Jag hoppas att ser över detta innan propositionen läggs fram,miljöministern. Vi måste få en generell dispens föralternativen så att den industri som måste komma ochsom hör framtiden till, nämligen den som tar fram demiljöriktiga alternativen, inte slås ut på grund av EU-direktiv.Ett problem som miljöministern tar upp och somär mycket allvarligt är transportsektorn och vad somkommer att hända där. Vi vet att EU:s politik beräk-nas leda till att trafiken ökar med mellan 25 och 30 %fram . Vi kan se att det kommer att innebä-ra en 25-procentig ökning av koldioxidutsläppen.Samtidigt pratar vi mycket vackert om vad naturentål. Många av orden i miljödebatten har man hört i 10,15 eller . Naturen skulle kräva att vi sänkte kol-dioxidutsläppen med . Till det målet ärdet långt. Skall vi verkligen lyckas baxa EU dit hop-pas jag att miljöministern har kraft och mod mer än deallra flesta, för det kommer att behövas ett stort ochrejält arbete för att ändra den politik som faktisktleder till ökad miljöförstöring på grund av transporterinom EU.Det finns en enorm massa farhågor just på miljö-området i samband med ett EU-medlemskap. Inom rösta-de bönderna ja, medan de miljöintresserade röstadenej just på grund av att vi har sett noga på konsekven-serna. Det finns en stor risk att den svenska miljöpo-litiken kommer att gå bakåt.Jag hoppas att debatten, som vi kommer att få föraflera gånger, inte bara handlar om vackra ord sommiljödebatter ofta gör, utan också om att vi lyckassätta press på EU så att våra miljökrav går igenomoch att vi har möjlighet att föra en bättre miljöpolitik iframtiden. Vi skall inte bara som bäst behålla denmiljöpolitik vi har , för det är en för låg ambi-tionsnivå.Anf. 102 Miljöminister ():Fru talman! Till att börja med skulle jag vilja sägatill att jag tycker att vi skall sluta attdiskutera om man skulle säga ja eller nej. Det harvarit folkomröstning. Majoriteten har beslutat attSverige skall vara medlem i EU. Jag tillhör dem somtror att det är bra för miljön.Ett exempel på hur man kan se det är just vonSydows artikel i , där han visar enkonstruktiv vilja att nu diskutera de miljöproblem vistår inför och hur vi skall arbeta inom EU. Jag hoppasatt vi skall kunna få en gemensam diskussion med demiljöintresserade i för att titta på hur vi skallutveckla vårt miljöarbete inom EU, som vigår före med en bra svensk miljöpolitik.Jag vill ta upp ett exempel som , och det är transportpolitiken. Det finnsibland något slags föreställning om att vi hade sluppitEU:s transportpolitik om vi hade sagt nej till EU. MenEU utformar ju sin transportpolitik oavsett om Sveri-ge är medlem eller inte. Trafiken och trafikökningarnadrabbar oavsett om är medlem ellerinte. Om , , och redanhade varit medlemmar i hade vi t.ex. kunnat sefram emot betydligt strängare avgaskrav änvad vi kan , på grund av att vi inte var medlem-mar och inte hade tillräckligt antal röster. Jag tyckeratt det är ett bra exempel på att det är viktigt att manfaktiskt är med i EU och påverkar istället för att ståutanför.Till vill jag säga att jag tycker attvi skall respektera tillräckligt för att intediskutera lösa rykten med anledning av dagens artik-lar.Jag tycker att tar upp flera brasynpunkter på miljöstrategin. Flera av dem finns till-godosedda i strategin. efterlyste be-sked om vad vi skall göra inom respektive område.Det finns inte riktigt tid för mig att gå igenom allaexempel vi tar upp i strategin, men jag kan ge någraexempel.När det t.ex. gäller försurningen tycker vi att viskall skärpa kväveprotokollen och svavelprotokollen,vilket också var inne på. Vi skalldriva inte bara frågan om en koldioxidskatt utan ocksåfrågorna om svavelskatt och kväveoxidavgifter inomEU. Frågan om koldioxidskatt skall för övrigt tas upppå nästa miljöministermöte. Vi kan alltid hoppas attdet finns möjlighet att få fram en minsta möjliganämnare då, även om jag tror att vi bör fortsätta att haen högre avgift i i avvaktan på att reglernaskärps i EU.Vi har tagit upp kemikalierna som ett prioriteratområde. Vi vill bl.a. få in substitutionsprincipen tydli-gare i . Vi har börjat med att se den till-lämpas redan i det aktuella biociddirektivet.När det gäller kretsloppsarbetet tycker vi att viskall driva på så att EU får en gemensam policy medhög ambitionsnivå för en kretsloppsanpassad varupro-duktion. Vi tar bl.a. upp att vi vill verka för hårdarekrav på soptippar och avfallsförbränning.När det gäller är målet enligt strateginatt allt stöd till de länderna skall lämnas efter mil-jöprövning, vilket vore ett stort steg framåt. Vi tyckerockså att vi skall ge en större del av stödet till Öster-sjöområdet.Det är några exempel på konkretiseringar somgörs i strategin. Annars är tanken bakom strategin attden skall kunna diskuteras i breda kretsar, både poli-tiskt och i miljörörelsen, av miljöorganisationer ochandra intresserade. Jag välkomnar därför synpunkterfrån både och hans partibröder ochGudrun och hennes partikamrater om hur viskall driva ett arbete inom EU.Naturligtvis är organisationernas roll i det härväldigt viktig. Vi planerar dels att ha regelbundnasamråd med miljöorganisationerna, dels att ge demförutsättningar att bedriva ett visst internationelltarbete.Jag hoppas därför att vi kommer att kunna arbetatillsammans på bred front för att stärka miljöfrågornainom EU.Anf. 103 ():Fru talman! Jag vill säga två saker till GudrunLindvall.För att det inte skall råda något missförstånd villjag för det första påpeka att jag är av den bestämdauppfattningen att EU är ett bra instrument att utvecklaoch utnyttja i ett aktivt, gemensamt miljöarbete.För det andra menar jag att man kanske gör detlitet lätt för sig när man kritiserar andra partier ochsom säger att bönderna röstade jaoch de miljöintresserade röstade nej. tillhör jag -tyvärr, höll jag på att säga - inte den yrkesgrupp somkallas bönder, men jag har ändå förbehållit mig rättenatt rösta ja.