prot · GH09113 · 1994-05-30 00:00:00 — Jag förstår reaktion infördet som händer i . Jag är övertygad om atthade vi haft en socialdemokratisk regering hade vifått höra mycket starka protester från gentemot regeringen. skall jag inte kontrapå motsvarande sätt.Men jag vill ändå ställa frågan: Ser den här bakgrunden några bekymmer med detbeslut som fattade för någon vecka sedanom att avreglera järnvägstrafiken på stomnätet?Jag vet att de anställda inom ser kopplingarmellan tryggheten i sina jobb, möjligheten för SJ attfungera effektivt och det förhållandet att man nuskall konkurrera med andra företag om de mestvinstgivande delarna. Då blir det naturligtvis, somalltid på en avreglerad marknad, så att det som ärmindre lönsamt får man kasta över bord. Då är vitillbaka till vådan av avreglering och privatisering.Sigge Godin beskyller mig för att motverka störreinsatser inom regionalpolitiken. Detta är närmasten oförskämdhet. Jag förstår att han syftar på attjag inte har velat tillstyrkaarbetsmarknadsministerns förslag om att flyttapengar mellan två olika organ. Jag betraktar intedet som en försvagning av politiken att vi intar denhållning vi gör. Däremot har vi velat förstärkanäringspolitiken, som jag harupprepat här.Vidare säger något som, om jagförstod honom rätt, var mycket klokt: Ominsatserna sprids över allt större områdenbegränsas möjligheterna till insatser i stödområdet.Om jag fattade rätt var det sade såklokt.Det ger mig anledning att peka på de risker föruttunning av regionalpolitiken som detföreliggande förslaget innebär. Man sprider utlandsbygdsstöd på ett mycket odefinierat sätt överhela landet. Man skapar förväntningar i alla län omatt få rika tillgångar från det begränsade anslag somlänsanslaget utgör. Den kraftiga satsningen med enökning på 300 miljoner räcker ändå inte till för attklara alla önskemål i hela landet. Jag undrar omSigge Godin delar min uppfattning på den punkten.Anf. 83 () replik:Fru talman! Det som händer i är djuptbeklagligt. Det sätt på vilket SJ har hanterat fråganär också mycket beklagligt. Jag kan informeraGeorg om att såväl kommunalråd somföreträdare för i i daghar fått tid hos två statsråd i denna fråga. Det ärinte så att den borgerliga regeringen försöker smitaundan här, utan man tar emot delegationen efter händelserna . Jagtycker att det är raskt handlat. Jag ser medtillfredsställelse att också SJ vill träffa dem som ärmest oroliga för utvecklingen där uppe.Det som har hänt i handlar inte omavreglering av järnvägstrafiken. Det handlar omden kostnadsutveckling som SJ har haft på den härverksamheten. Men om det blir så som vi befarar,att vagnslasttrafiken avvecklas i hela ,kommer SJ att frånhända sig möjligheterna attbedriva en aktiv godstransporttrafik i avSverige. Det måste naturligtvis få konsekvenser.Det får konsekvenser för investeringarna i heladenna stora del av landet. Det är det som oroarmig.I ett läge då vi har stora bekymmer runt om iSverige tycker jag att det är konstigt att GeorgAndersson, som har suttit i riksdag mångaår och upplevt att arbetsmarknadspolitik är någotmycket bra men inte löser alla problem, inte kantänka sig att ta en liten del av pengarna för att prövaotraditionella lösningar.Vi har i våra län mött inlandskommunernasföreträdare. De frågar: Varför satsas de allra flestamedel på kusten? Om man överför medel frånAMS-kontot till länsstyrelserna, kan man av detraditionella medlen tillföra fler kronor tillinlandskommunerna. Det skulle vara till glädje intebara för utan sannolikt också för Lyckseleoch andra inlandskommuner. Därför tycker jag attdet är bra att göra det här försöket. Sedan får viutvärdera det och se vad det har inneburit. Man kanhålla med inlandskommunerna om att de i mångafall är styvmoderligt behandlade. I viss mån handlardet om pengar, i andra fall om att man inte alltidkan hitta rätt objekt. Därför tror jag att deotraditionella medlen skulle kunna vara till godo.Anf. 84 () replik:Fru talman! blir jag litet bekymrad. Det är nuSigge Godin avslöjar en stor okunnighet om vadregeringen tänker göra med dessa 800 miljonerkronor. Fattar ett beslut på dennagrundval, då är det ganska allvarligt. Man har låtitsig luras. Faktum är att det sägs uttryckligen attdessa , som tas från AMS, skallläggas till allmänt småföretagarstöd utanförstödområdet, huvudsakligen i . Jagkommer inte att se röken av dessa pengar uppe iLycksele.Jag hörde tala om att manskulle satsa dessa pengar på invandrare. Andra hartalat om glesbygden. I propositionen talas det omsödra utanför stödområdet. Det är vadutskottsmajoriteten vill tillstyrka. Jag beklagar attinte kammaren är full nu så att man får spridainformation om vad beslutet egentligen kommer attinnebära.Har arbetsmarknadsministern lyckats dupera sinaborgerliga kolleger? Var finnsarbetsmarknadsutskottets borgerliga företrädare?Vad har ni för kommentarer till de härsynpunkterna?Sigge Godin säger att AMS inte löser alla problem.Nej, tyvärr, men AMS löser åtskilliga och tvingaslösa många. Om nu AMS får mindre pengar dålöser man ju färre problem. Det är det enklaförhållandet.Jag tycker att det är bra att statsråden tar emotÅngeborna. Jag inser mycket väl att det somhänder där inte har någon direkt koppling tillavreglering av järnvägstrafiken. Men jag ser attavregleringen av järnvägstrafiken får liknandeeffekter framöver på regionalpolitiken. Detallvarliga är att beslutet om avregleringen avjärnvägstrafiken är fattat utan någon analys av deregionala konsekvenserna, precis som är fallet medavregleringen av Posten. Här sitter ett antalledamöter som samtycker med regeringen i tron attdet inte har negativa effekter. Det är beklagligt.Anf. 85 () replik:Fru talman! Jag vill berätta för jag träffade en företrädare för en länsstyrelse iNorrland på flyget . Han beklagade sig överatt de inte fick precis alla de miljoner som de hadeförväntat sig. Man har ju gjort en preliminärfördelning redan nu innan riksdag harfattat ett beslut i frågan. Norrlandslänen får en delmedel också.Jag är inte duperad av arbetsmarknadsministern.Jag satt kvar i den referensgrupp som behandladede här frågorna, medan fann förgott att gå hem. Jag vet inte varför han gick hem,men vi andra satt kvar, så vi vet vad det handlar om.Man får inte alla pengar i , men så är detju alltid. Man får en del. De traditionella medlenkan i större utsträckning användas iinlandskommunerna. Det är inga problem med det.Georg måste ha läst på dåligt.Huruvida avregleringen av järnvägstrafikenkommer att resultera i det ena eller det andra kanvi inte veta. Jag kan förstå att f.d. kommunikationsminister kan tro vissasaker i denna fråga och kanske har litet merakunskap än vad jag har, men ingen av oss kan siaom hur utvecklingen kommer att bli. Däremot kanman sia om vad som händer om SJ avvecklar sinvagnslasttrafiken i hela . Då måste någonannan sköta den verksamheten. Det kan bli ettproblem, eftersom vi inte vet hur det skall lösas. Jagär inte duperad av vare sigarbetsmarknadsministern eller mina kolleger.Anf. 86 ():Fru talman! Glesbygds- och landsbygdsfrågorna ären viktig del i regionalpolitiken. En stabil ochuthållig tillväxt i landet kan skapas bara om allaregioner är med och bidrar till tillväxten. Enutveckling av den ekonomiska aktiviteten i Sverigeslandsbygd är därför viktig. Grunden för en stabilutveckling på landsbygden är att basnäringar somjord- och skogsbruk samt fiske och turism utvecklaspositivt. Landsbygdens resurser ochtillväxtmöjligheter måste alltså tas till vara.Om landsbygd skall leva och utvecklasmåste alla som bor där också ha tillgång tillnödvändig vardagsservice. Stat och kommun harett gemensamt ansvar för att garantera dengrundläggande samhällsservicen på landsbygden.Affär, post, bank, telefunktioner och bibliotek ärviktiga servicefunktioner där samordning måste skeför att garantera en grundläggande service iglesbygden.En mängd lokala grupper med stora ideella insatserarbetar för en positiv utveckling av sin bygd, ochdet är en enorm resurs. Utifrånsubsidiaritetsprincipen menar vi kristdemokrateratt det är viktigt att såväl beslut som ekonomiskaresurser läggs ut på lägsta möjliga effektiva nivå.Ett ökat ansvar för kommunerna att själva hanteradet regionalpolitiska stödet, som hanteras avlänsstyrelserna, är utifrån detta synsätt en önskvärdutveckling. Detta innebär inte att länsstyrelsernasroll skall förringas. Tvärtom är deras stödjandefunktion viktig för landsbygden. Länsstyrelsernakan tillsammans med kommunerna aktualiseraregionala landsbygsprogram och verka för enförbättrad samverkan med andra regionala aktörer,t.ex. utvecklingsfonderna, Hushållningssällskapetoch kooperativa utvecklingscentrum.Glesbygdsmyndigheten har det övergripandeansvaret för samordning av insatser för glesbygdensutveckling. Utöver denna myndighet finns i dagresuser för landsbygdens utveckling spridda hos ettstort antal myndigheter: ,, , , AMS samtforskningsorgan som ERU och CERUM. Iframtiden bör det övervägas om inte en samlad ochmer kraftfull organisation med helhetsansvar förden strategiska utvecklingen av landsbygden bordeskapas. Denna organisation bör ges ekonomiskaresurser att ta ett samlat ansvar för landsbygds- ochglesbygdsutveckling. I min motion omlandsbygdsutveckling från allmänna motionstidenföreslog jag att detta och tillhörande frågor skall bliföremål för en parlamentarisk utredning.Vi noterar med tillfredsställelse attlandsbygdsstödet utökas i och med denregionalpolitiska proposition som vi behandlar . Särskilt glädjande är att stödet tillFolkrörelserådet Hela ska leva utökas.Med sina mer än 2 100 lokala grupper utgörFolkrörelserådet en stor resurs som på ett mycketmedvetet sätt verkar för en positiv utveckling avlandsbygden. I samarbete med olika myndigheterbedriver man ett flertal projekt som engagerattusentals människor i vårt land.Vi uppskattar den folkliga aktiviteten i glesbygds-och landsbygdsfrågorna. ute i den svenskaglesbygden har aktivt deltagit i arbetet och bidragitmed sina tankar och idéer. Vi önskar ocksåFolkrörelserådet och Glesbygdsmyndighetenframgång i det fortsatta arbetet, som skallvidareutvecklas med utgångspunkt från den härpropositionen och det material som togs fram isamband med Landsbygdsriksdagen i Växjötidigare i år.Fru talman! Historiskt sett har, som jag nämnttidigare, glesbygdens och landsbygdens utvecklingvarit avhängig områdenas naturresurser -- energi,skog, jord och mineraler. Utvecklingen inom data-och telekommunikationsområdet öppnar nu nyamöjligheter för utveckling av andra verksamheter igles- och landsbygd. Den modernainformationsteknologins förmåga att överbryggaavstånd har en utomordentligt stor betydelse för attskapa en balanserad regional utveckling. Vid slutetav beräknas alla långdistansförbindelser varadigitaliserade. Den tillsatta har bl.a. uppgiften att stimuleratillämpningar som gynnar just den regionalautvecklingen.Fru talman! Turistfrågorna debatterades här i kammaren. Jag vill ändå i dettasammanhang peka på den stora betydelse turismenhar och kan få för den regionala utvecklingen, inteminst i inlandet. Turistnäringen omsatte och beräknades ge ca 85 000helårsarbeten. Onekligen har det regionalpolitiskastödet haft stor betydelse för turistnäringen i mångaområden, exempelvis för uppförande avturistanläggningar i fjällkedjan. Den småskaligalandsbygdsturismen har dock inte dragit någonstörre nytta av detta . Jämfört med mångaandra länder är verksamheten i av litenomfattning och saknar identitet, profil ochtradition.Det som redan har gjorts när det gäller t.ex.bondgårdsturism, sameturism och levande fäbodaroch annat bör nu samlas ihop på ett nationellt planoch bli ett programarbete som ger bygdeturismenstatus och profil. Programarbetet skallkoncentreras på produktutveckling ochmarknadsföring.Vi har ett unikt samarbete mellan ett tjugotalkommuner från i söder upp till Dundret inorr, och detta har etableratsgenom IEF, . Det är ett brett och aktivt samarbetekring främst turismen och kommunikationerna därInlandsbanan och inlandsvägen är desammanhållande banden. Med 80-taletserfarenheter som säger att inland mycketsent påverkas av konjunkturuppgångar förtjänardetta fina kommunala samarbete inom hela detsvenska inlandet uppmärksamhet, uppskattningoch efterföljelse.När det gäller inlandet och de turistiskamöjligheterna visar IEF på ettkonstruktivt sätt på nya möjligheter att utveckladen småskaliga bygdeturismen.Fru talman! I och med dagens betänkande, Bygderoch regioner i utveckling, är vi inne på rätt väg. Iflera avseenden har vi fått gehör för de tankar sompresenteras i kristdemokraternaslandsbygdsprogram. Flera av våra motioner harockså fått en positiv behandling.Jag vill härmed yrka bifall till utskottets hemställanmed undantag av mom. 82 där jag yrkar bifall tillreservation nr 30.Anf. 87 ():Fru talman! Till den socialdemokratiskapartikongressen hade visocialdemokrater från skogslänen väckt en motionom regionalpolitiken. Kongressmotionen blev framgång, och vi fick gehör för de flesta av vårakrav.Under allmänna motionstiden följde vi uppkongressmotionen med ett antal gemensammariksdagsmotioner, bl.a. om regionalpolitiken. Detmotionerandet har blivit betydligt mindreframgångsrikt.Jag vill här kort peka på två områden.Till att börja med har vi varnat för de negativaeffekter som avregleringar och bolagiseringar inomviktiga infrastrukturområden får för den regionalautvecklingen. Vi har särskilt pekat på riskerna i detavseendet när det gäller Posten, ochjärnvägsmarknaden. Vi hävdar att sådanaavregleringar och privatiseringar utgör ett reellt hotmot de befolkningsglesare delarna i vårt land,speciellt i skogslänen. Regeringen ochutskottsmajoriteten delar inte våra synpunkter,utan man nöjer sig med att hänvisa till attmyndigheterna får i uppdrag att redovisautvecklingen. Att stanna vid detta är naturligtvishelt otillräckligt. Jag konstaterar dock medtillfredsställelse att detta också framhålls i densocialdemokratiska reservationen nr 9.Den andra frågan som jag vill ta upp är vårt krav pååterbäring av vinstmedel frånvattenkraftsproduktion för regional utveckling.Det här är ett krav som vi socialdemokrater frånskogslänen har framfört här iriskdagen.Frågan om fördelning av vinsterna frånvattenkraftsproduktion har varit föremål förutredning av den regionalpolitiska kommittén ochockså av en särskild utredningsman. Vi anser att detnu finns ett reellt underlag för beslut i frågan.Utskottsmajoriteten gör det lätt för sig. Mankonstaterar endast att under en lång följdav år avslagit motioner av det här slaget, och manser ingen anledning till att nu göra någonting annat.Jag beklagar detta, därför att jag är säker på att ettgenomförande av vårt förslag starkt skulle bidra positiv utveckling i skogslänen. I propositionenberörs den här frågan inte alls. I densocialdemokratiska reservationen nr 14 krävs attriksdagen anmodar regeringen att pröva frågan.Det är väl dess värre så långt som man kan komma.Men jag är övertygad om att denna frågaåterkommer.I en motion som jag väckte med anledning avpropositionen föreslog jag att några församlingar iJämtlands län skulle placeras i stödområde 1.Utskottet har till en del tillmötesgått detta genomatt föreslå att och Häggenås församlingar iÖstersunds kommun och iKrokoms kommun skall införas i stödområde 2. Jaghade naturligtvis helst sett att min motion hadebifallits i sin helhet, där jag även hade tagit uppÅre, som talade om i sitt anförande.Jag vill ändå uttala min tillfredsställelse över attutskottet har visat vilja att rätta tillstödområdesindelningen där den uppenbarligen ärfelaktig. Då känns det mer meningsfullt attåterkomma i frågan.Fru talman! Jag har inget eget yrkande.Anf. 88 ():Fru talman! Vi socialdemokrater på denvärmländska riksdagsbänken har i en motion lagtfram våra synpunkter och krav angåenderegionalpolitiken. Vi har framför allt utgått från enhelhetssyn när det gäller regionalpolitiken. Vipekar på den verklighet som vi i lever i.Arbetslösheten är fortfarande hög. Basindustriernahar minskat och fortsätter att minska sinverksamhet.Vad som just nu är utmärkande är det utländskaägandet av våra basindustrier, vilket har förstärktsunder senare år. Den frågan har många gångerunder lyfts fram här ikammaren. Det gäller förhållandena förUddeholm-Tooling som ägs av detösterrikiska företaget och vilkakonsekvenser det har fått för med omnejd.Vi understryker i vår motion att regionalpolitikenäven fortsättningsvis måste vara geografiskt riktad.Vi vill särskilt framhålla bruksorternas speciellaproblem. Vi pekar på behovet av en särskildregionalpolitik när det gäller ett åtgärdsprogramför bruksorterna, som kan bidra till att bryta detmönster som man kan se och till att nå ett merdifferentierat och utvecklat näringsliv. Det är avstörsta betydelse att det tas fram ett sådantåtgärdsprogram för bruksorterna i Värmland.Tyvärr har majoriteten förhållit sig ganskakallsinnig till detta. Däremot har man i densocialdemokratiska reservationen tagit upp dettaförslag.När det gäller stödområdesindelningen pekar vi påtvå kommuner. Det är och ,som inte permanent ingår i stödområdet. Det är fel,eftersom dessa två kommuner ingår iBergslagsområdet och har betydandestrukturproblem.Vi har uppehållit oss -- vilket vi ständigt gör i våraregionalpolitiska motioner -- vid den speciellabetydelse som högskolan i har. Jag tänkerdå på dess betydelse som utvecklingsfaktor för helaregionen. Vad vi behöver är en fastforskningsorganisation. Det är inte nödvändigt atthögskolan i blir ett universitet, utan detnödvändiga är att man får en fastforskningsorganisation. Tillsammans medförstärkta resuser i grundutbildningen skulle dettaha mycket stor betydelse för utvecklingen av helalänet. är det län som har detminsta antalet högskolestuderande.Vi betonar -- och det har tidigare här belysts idebatten -- den betydelse som kvinnorna har förregionalpolitiken och de speciella insatser somkrävs i det sammanhanget. Vi pekar på nödvändigainsatser för ungdomar och vi pekar på kulturen somutvecklingskraft.Som jag sade anlägger vi ett helhetsperspektiv. Ibetänkandet hänvisar man däremot till olikapolitikområden. Det är litet synd, tycker jag.Vi framhåller också behovet av förstärktalänsanslag.Dessa synpunkter har tagits upp i densocialdemokratiska reservationen. Det gällerbruksorterna, utbildning, kvinnor, kultur ochlänsanslagen. Jag ställer mig naturligtvis bakom des-reservationer som är fogade till betänkandet.Anf. 89 () replik:Fru talman! Vi har diskuteratstödområdesindelningen en hel del i utskottet. Vihar försökt att utgå från en helhetssyn. Vi hargemensamt kommit fram till att det skall göras vissajusteringar i . När det gällerVärmland förutsätter vi att ochKristinehamn fortfarande kommer att varinplacerade i ett tillfälligt stödområde. Det har varitsvårt att hävda någonting annat, eftersom t.o.m.Länsstyrelsen i har avgett ett remissvar,där man säger att det inte finns någon störreanledning att korrigera nuvarandestödområdesindelning. Över huvud taget har det påsenare tid gått förhållandevis bättre för Värmland.Det är naturligtvis väldigt viktigt -- det anser vi allavärmlänningar -- att högskolan i får fastaforskningsresurser. Vi i utskottet påpekar att dettavore helt naturligt. Högskolorna i och iFyrstadsområdet bör få del av de regionalpolitiskamedlen. När det däremot gäller fördelningen avfasta forskningsresurser anser vi, liksomutbildningsutskottet, att detta är en fråga som upp i forskningspropositionerna.Eftersom talar så varmt förVärmland förutsätter jag att hon stöder reservation30 som handlar just om de 800 miljoner kronornasom man vid en föredragning på iVärmland såg som väldigt positivt. Över huvudtaget såg man från olika myndigheter i Värmlandmycket positivt på den regionalpolitiskapropositionen.Anf. 90 () replik:Fru talman! och skallfortsättningsvis tillfälligt ingå i stödområdet. Vianser inte att argumentet att det är enförhållandevis god utveckling -- som fram -- i är tillräckligt. Man måsteju precisera vad det är som man jämför med. Jagkan inte tycka att det är fråga om en god utveckling.Det är fortfarande betydande problem när detgäller industrin och arbetslösheten. Vi anser borde föra in och i ettpermanent stödområde.När det gäller högskolan i är det alldelessjälvklart att de stora greppen skall tas iforskningspropositionerna. Men det är viktigt att viständigt lyfter fram den betydelse som högskolanhar som just utvecklingsfaktor. Man behöververkligen markera högskolans betydelse också närregionalpolitiken diskuteras. Det är inte endiskussion som enbart skall föras när mandiskuterar utbildningspolitik.Anf. 91 () replik:Fru talman! Det är alldeles riktigt. Därför står detockså väldigt mycket både i betänkandet och i denregionalpolitiska propositionen om utbildningensbetydelse i regionalpolitiken. Högskolorna är ju enjätteviktig motor liksom komvux ochgymnasieskolor. Vi från har samfällt helatiden arbetat för högskolan i och dentekniska utbildningen där, eftersom det finns endålig teknisk utbildning och kompetens i området.Anf. 92 () replik:Fru talman! Det är väldigt viktigt att vi från länetsamfällt arbetar på att förstärka högskolan iKarlstad. Vi har fått civilingenjörsutbildning isamverkan med , och det är något som vihoppas mycket på just för utvecklingen i länet.Det är bra, tycker jag, att alla vi riksdagsledamöterfrån förstärker våra insatser för attfå en bättre högskola.Anf. 93 HANS () replik:Fru talman! Jag vill bara upplysa några saker. Man läser kanske inte alltid riktigtnoga när man tillhör ett annat utskott.Jag förstår att tryggt kastar sig ifamnen på de socialdemokratiska reservationersom finns. Men just det helhetsperspektiv somKristina hållit fram har varit en ledandeidé i regionalpolitiska motion. Vihar särskilt isolerat, för att ta ett exempel,Bergslagens område -- bruksområdet frånVärmland och ända bort mot län. Nästanalla kommuner här har problem. Alla bruksorterhar strukturella problem. Där noteras högarbetslöshet, låg utbildningsnivå och högaohälsotal. Dessutom har vi en delvis föråldradproduktionsapparat. Men avstånden är ganskakorta. Vi har vacker natur, fin industrikultur osv.Vi har försökt att ladda här med annat än bara ord.Därför föreslår vi en bergslagsfond, ungefär avsamma typ som Norrlandsfonden. Jag hoppas påstöd för den föreslagna fonden.På samma sätt har det när det gällerforskningsresurser varit en ledande och bärande idéatt till de mindre och medelstora högskolorna fåfasta forskningsresurser. Vi föreslår i vår motion att70 satsas på högskolorna. Jaghoppas på stöd även i det avseendet. Det får intebara bli fråga om ett stöd för ord.I övrigt kan jag säga att jag håller med KristinaSvensson när det gäller hennes ansats ochperspektiv i resonemanget om Värmlandsbruksorter -- orter som en gång byggde på järn,stål, skog och energi. Inte minst när det gällerenergin berörs av vårt förslag om envattenkraftsavgift för att återföra medel till de länsom producerar vattenkraft -- en verksamhet somofta är mycket lönsam för producenterna.Sedan finns det en rad näringspolitiska förslag somsyftar till att ta vara på skogsråvara och biobränsle.Vidare handlar det om fabrikationer av metanol,etanol osv. Allt det här kan betyda väldigt mycketbåde på bruksorter och i glesbygd i ochäven på andra håll.Slutligen vill jag bara upplysa omatt det finns så att säga en arsenal med hårdvara --dvs. rejäla förslag som på ett utmärkt sättkonkretiserar den motion som hon själv har skrivitunder.Anf. 94 () replik:Fru talman! Det är riktigt att vi i vår motion inte harkonkretiserat våra förslag. Vi har pekat påstrategiska områden som vi anser är nödvändiga föratt vi skall få en bättre utveckling i Värmland.Jag hoppas att en majoritet här i kammaren stödervåra förslag nästa gång de här frågorna tas upp.Framför allt tänker jag då på detta med en särskildstrategi för bruksorterna.Anf. 95 HANS () replik:Fru talman! Jag hoppas också på en sådanmajoritet, eller åtminstone på ett stöd redan påonsdag när vi skall votera om de regionalpolitiskaförslag som vi debatterar.Jag tycker att ni har en utmärkt motion när detgäller de strategiska greppen.