prot · GH0957 · 1994-02-09 00:00:00 — Snarare bordegjorda uttalande uppmana till det.Har jag möjligen träffat huvudet på spiken när jagpåtalar kompetensbristen inom departementet ochAMS?Och vad skall AMS egentligen göra med de 21miljarder som fanns kvar av anslaget ?Man har alltså bara använt 7 miljarder . har man 21 miljarder kvar. Kommerde pengarna att användas till att dölja den öppnaarbetslösheten genom temporär sysselsättning,eller kommer de att innebära förutsättningar för attriktiga jobb kan skapas?Anf. 39 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Riktiga jobb talas det om. Iuppräkningen i mitt huvudanförande pekade jag påett tiotal punkter som gällde allt, från i princip etttidigare katastrofläge till ett mycket bra läge nu.Grunden är alltså lagd. är det i stor utsträckningnäringslivet självt som har att investera. På denpunkten är jag optimistisk efter alladirektkontakter som jag haft med företrädare försåväl små som mycket stora företag. Vi kommer attfå många positiva budskap här framöver.Arbetsmarknadsverket fick -- delvis varman nog förvånad, eftersom vi bara hörde talas ompenningbrist där -- ca 2 miljarder över i bokslutetden . Vad blir det nu? Ja,länsarbetsnämnderna har skickat in sinauppgifter. Jag tycker mig se att de har litet svag tropå en del åtgärder. Jag vet att åtgärderna kommeratt öka i omfattning. Det vet jag efter de kontaktersom jag har haft. Men som de då litet svagt trorpekar utvecklingen mot omkring 3 miljarderkronor. Jag vill dock inte säga att det är min siffra.Man har ju att arbeta med alla åtgärder på områdetoch att göra bästa möjliga jobb. Vad det slutligeninnebär vet jag inte. När det gäller överskottet vardet 7--9 i väldigt stor utsträckningmycket låga nivåer beträffande åtgärderna.Delvis hängde det samman med våra beslut. Justingen ungdomspraktik tilläts ju undersommarhalvåret, och det gjorde att det blev litetsegt i starten. Det skall vi inte upprepa, ty det tarså att få upp siffrorna igen.Anf. 40 (nyd)replik:Herr talman! Oavsett hur mycket pengar som blirkvar av de här miljarderna -- och det är klart att detblir fråga om miljarder -- vill jag fråga: Varförtycker inte arbetsmarknadsministern att det är värtatt satsa på ROT-åtgärder? Det har ju treoppositionspartier föreslagit. Vi kan t.ex. repareraskolor överallt i landet som är i ett miserabelt skick.Vi kan satsa på kommunala ROT-åtgärder, och vikan satsa på att reparera kulturella bostäder --vilket vi i Ny demokrati har föreslagit. Vi kanhjälpa till i fråga om sjukvård och äldrevård. Detfinns ju pengar över. Jag anser att de pengarna inteograverat skall gå in i statens budget, utan de skallanvändas på ett vettigt sätt.I dag är det ju billigt att reparera. Dessutom fårman något för pengarna. Vidare är det väl så att detför att småföretag skall kunna fortleva och verkabara finns en enda väldigt viktig sak: att man har engod relation till banker, så att man kan låna pengartill låg ränta. Det är en förutsättning för företagen.Ligger företaget i glesbygd behövs det också godakommunikationer.Anf. 41 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! behandlade på sätt och visAMS-framställningen i samband medatt ytterligare anslogs tillkommunala ROT-åtgärder och 100 miljoner kronortill äldrebostäder.Jag är beredd att diskutera detta. Vi ses alltså föratt diskutera den här frågan. Men jag återuppreparatt det viktigaste för byggandet naturligtvis är attdet förs en politik som gör att alla aktörer ser attbl.a. statsskulden är på väg åt rätt håll och att inteupplåningsbehovet ökar.Jag tackar Socialdemokraterna för att de på bara enmånad har övergett kravet på en sänkning avmomsen . Det skulle höjabudgetunderskottet med . Deskulle ju också lägga 7 miljarder till pårekryteringsstödet. Men har de förstått att närdet görs upp om högst -- man har rätt till 65 --finns ingen vilja att betala 80 och kasta bort 7miljarder kronor. Socialdemokraterna nyktrarsåledes till undan för undan, men är deonyktra.Räntan är det viktiga för att på allvar skallkomma i gång. Det gäller inte bara företagen utanockså alla enskilda hushåll, som vid rätta räntelägetbörjar våga göra litet grand.Anf. 42 (m):Herr talman! Det tål att upprepas att det går alltbättre för . Exporten stiger.Industriproduktionen skjuter fart. får en ökad orderingång, och --detta är viktigt -- en allt större andel av de svenskahushållen, löntagarna, tror på bättre tider och påatt det kommer att gå bättre för framöver.Det är glädjande och ger förutsättningar för nyajobb, minskad arbetslöshet, ökad konsumtion osv.De goda kurvorna pekar uppåt, och de dåligakurvorna pekar allt kraftigare neråt.Grunden har lagts för att återskapa som enledande industri- och företagarnation -- en avhuvudpunkterna i regeringsförklaringen 1991.Herr talman! Skall vi framöver på allvar få skördafrukterna av den här framgången -- framför alltgäller det de många människor som gårarbetslösa -- är det viktigt att vi inte förstör deförbättrade förutsättningarna för näringslivet, att viinte förstör det påtagligt förbättrade näringsklimatsom regeringen genom sin konsekventa politik haråstadkommit.Det gäller att gå vidare, men på vilket sätt? Ja, jagvågar påstå att det i fråga om nytänkandet iutvecklingen framöver gäller att våga förändra. Detär väl just beträffande insikten om att i om- ochnytänkandet i förändringen våga pröva det nya ochifrågasätta det gamla -- alltså just i den mentalaprocessen -- som den bästa förutsättningen,grunden, finns för att skapa nya, riktiga jobb, enförbättrad ekonomi och därmed också en bas förtrygga, långsiktiga och tillförlitliga socialatrygghetssystem som arbetslöshetsförsäkring,pensioner och sjukförsäkring. Utan en sådan solidekonomi kommer alla trygghetssystem, oaktatvilka ersättningsnivåer vi diskuterar och fattarbeslut om i denna kammare, att vara illusioner föråtminstone de kommande generationerna.Vi har påbörjat en lång debatt. Det är 30--40 talareanmälda och 10--15 personer lyssnar i kammaren.Det är kanske en proportion som är symtomatisknär vi diskuterar arbetsmarknadspolitiken. Blir deten debatt som präglas av om- och nytänkande ellerblir det mycket av det traditionella och gamla, detgamla som på många punkter har visat sig mindreeffektivt? För min del skall jag sätta några punkterför nytänkande på dagordningen.En sådan punkt är, som jag uppfattar det, enöversyn av många regelsystem inom arbetsrättengenom att man ifrågasätter en hel del avlönebildningen, bl.a. på ungdomssidan. Men jaghyser en viss oro och en viss tveksamhet inför omdet är så många som kommer att diskutera ochifrågasätta. Fler i den långa rad som följer kanvilja ha mer av det som har visat sig inte fungera.Det är alldeles uppenbart attarbetsmarknadspolitikens totala volym nu har nåttsådana höjder att det inte effektivt går attadministrera den. Det har framkommit i debatten,det sägs klart från de myndigheter som jobbar medarbetsmarknadspolitiken och det har ävenframkommit i den rapport från revisorersom har lämnats av revisorerna.Verkningsgraden sjunker på toppen med de sistamiljarderna. Det är förmodligen ett utslag av att detär svårt att på ett meningsfullt sätt göra av medpengarna.Jag är alldeles övertygad om att om man kundeändra proportionerna mellanarbetsmarknadspolitiken och en aktivnäringspolitik skulle man få mycket långsiktigavinster. Med det goda näringspolitiska klimat somvi nu har, och som betygas av alla företagare somman talar med ute på fältet, skulle man få utbetydligt fler nya jobb och mer ny tillväxt om mani stället för att satsa de sista miljarderna påarbetsmarknadspolitiken ökade satsningarna påentreprenörer och innovatörer som har näraanknytning till den praktiska produktionen. Detmå gälla industriell formgivning, verkstadsteknik,träteknik, verkstadsteknisk forskning, etc. Jagtycker att allt fler kommer till denna insikt och jaghoppas, herr talman, att vi i denna kammare undervåren kan både diskutera och fatta beslut som ledertill insatser i den riktningen.Någonstans i den socialdemokratiska motionen omden ekonomiska politiken talar man inteöverraskande om ungdomsarbetslösheten. Manfrågar sig: Måste det vara en så högungdomsarbetslöshet? 200 000 ungdomar stårutanför den reguljära arbetsmarknaden. Jag troratt svaret helt enkelt är nej. Den högaungdomsarbetslösheten är till mycket stor del ettresultat av systemfel på arbetsmarknaden.En stor del av dessa ungdomar skulle med andraregler för arbetsrätten, lönesättningen ikollektivavtal och andra villkor i de kollektivavtalsom finns få fotfäste tidigare på arbetsmarknaden.Jag menar att det framstår som ganska uppenbartav den debatt som har påbörjats av yngre politiker,både inom denna kammare och utanför, att degällande regelsystemen förhindrar ungdomensinträde. Ungdomarna puttas enligt LAS-systemetsnabbt ut om de till äventyrs har kommit in påarbetsmarknaden, men reglerna gör tröskeln högför de ungdomar som vill komma in. , och folkpartistersom och har varit innepå detta. Jag har i och för sig hört väldigt litet frånexempelvis och sombrukar ha uppfattningar om det mesta i dettaavseende. Men jag tror att även de börjar inse attdet regelsystem vi nu har är utomordentligtungdomsfientligt.Det behöver inte vara så att de bäst utbildade, desenast utbildade skall ha svårast att komma in påarbetsmarknaden. Ungdomar har som bekant vissaproblem på grund av bristande erfarenhet, men desystem vi har försvårar på ett onödigt sätt förungdomarna. Det är dags för oss och även för defackliga organisationerna samt förarbetsmarknadens parter att mer aktivt än mantidigare har lyckats med utveckla instrument. Detär bättre om nytänkarna får litet mer inflytande äntraditionalisterna.På spaning efter de nya jobben tittarman också på de små företagen. Det är klart att detverkar som om Socialdemokraterna har nått någotslags om- och nytänkande på den punkten. Det äratt gratulera, om det nu inte bara är ett verbaltsådant, utan även kan omsättas i praktisk gärning.Socialdemokraterna hade arrangerat någonföretagardag för sedan. om att när det gälldeöversyn av arbetsrätten i den del som gälldesmåföretag var han helt öppen för ett stort antalförändringar. Det lät ju utomordentligt positivt.Det var kanske en och annan företagare som t.o.m.trodde på detta. Men när han kom hem tillpartihögkvarteret och den traditionella gruppen avarbetsmarknadspolitiker inom socialdemokratinvar det stopp och belägg. Icke sådana djärvanytänkanden -- icke! Det skulle störa denetablerade friden och ordningen.Man kan fråga sig om det inte finns större kraft inytänkandet på arbetsrättens område. När man hörSocialdemokraterna utlova att man skall återförabeskattningen av arbetande kapital, återföradubbelbeskattning av utdelning på aktier blir minfråga till bl.a. som är företrädareför Socialdemokraterna här: Varför skullesmåföretagarna känna entusiasm, intresse,framtidstro och med arbete och slit dra fram de nyajobb som uppenbarligen går att ta fram om mankänner framtidstro?Ni saknar trovärdighet när det gällersmåföretagsamheten och relationerna. Utan enalltför långrandig tillbakablick vill jag påstå attårtionden av försyndelser inte går att reparera vidnågot enstaka framträdande på ettsmåföretagsmöte där man avger löften som maninte ens kan hålla när man kommer hem, utan manbehöver vända . Ni är inte, jag beklagardet, trovärdiga i denna skara. Därför kommer enmöjlighet för er att regera att framstå som ett hotför småföretagsamheten och ett hot motmöjligheten att i de här företagen få fram de nyajobben. Det är tyvärr så. Jag måste beklaga. Detfinns faktiskt en mikroskopisk möjlighet att niskulle kunna komma till makten. Då dras ganskaeffektivt skynket ned för möjligheten att få framjobben i de här småföretagen.Europafrågan är självfallet viktig för att skapaframtidstro. Det råder inget tvivel om attnäringslivet med ett ja skulle fortsätta att tro påframtiden och skapa de nya jobben. Ett nejdäremot är i realiteten alltid ett ja till någontingannat. Ett nej till EU är ett ja till isolering,bristande framtidstro och därmed färre riktigajobb, sämre ekonomi och mindre möjligheter attbygga upp välfärd och goda socialatrygghetssystem. De två punkterna -- de riktigajobben och de tillförlitliga socialatrygghetssystemen -- är och förblir de viktigastemålen för den sittande regeringen för att gagnavälfärd och trygghet.Anf. 43 HANS () replik:Herr talman! Allt blir bättre, säger . Vi har just beskrivitarbetslöshetssituationen. Vi har beskrivitungdomens situation när det gäller arbetslöshet. Vihar beskrivit den rekordartadelångtidsarbetslösheten, som hotar att slå ut storamängder människor. Finanserna blir allt sämre förstaten. Det är inte så att vi minskar vår statsskuld.Den ökar, och den ökar med kraft, bl.a. beroendepå att skatteintäkterna minskar med moderatpolitik.Våga det nya! Ja, vad är det nya? Är detvårdnadsbidrag för att ta bort en del kvinnor frånarbetskraften? Pigor -- är det framtidsjobb för attöka ojämlikheten, för att de bättre bemedlade skallfå sina privata tjänster utförda av ettlåglöneproletariat?Arbetslöshetsförsäkringen -- att låta dem somdrabbas av arbetslöshet få ytterligare försämringardärför att taket i försäkringen har satts lågt, det ärrejäl moderat politik. Det är ojämlikhetspolitik ikombination med bristande näringspolitiskainitiativ.Jag tycker att det vore utmärkt medträförädlingsprogram. Jag tycker att det voreutmärkt med underleverantörsprogram --branschmässiga program för att förstärka vårkonkurrenskraft -- miljöinvesteringar osv. Det ärmycket bra liksom att höja produktiviteten inne iföretagen, ändra arbetsorganisationen ochförbättra kompetensen.Därför har vi föreslagit att en del av de oerhördavinster som kommer att uppstå i näringslivet sättsav till fonder för att generera ny konkurrenskraft,ny kompetens i våra företag.Anders G Högmark vet själv som revisor att detfinns mycket att önska när det gäller AMS ocharbetsmarknadspolitiken. Åtgärdsarsenalen harblivit sämre, och det finns många indikationer frånAMS, revisorer, oppositionen och frånmånga andra håll på att vi måste återgå till enhögkvalitativ arbetsmarknadspolitik. Jag tycker attdet är bedrövligt att villförsvara den arbetsmarknadspolitik somregeringen har stått för.Anf. 44 (m)replik:Herr talman! Jag skall börja medarbetsmarknadspolitiken, där man oaktat andrapolitikområden gör kanske den viktigaste insatseni många avseenden. Men det är alldeles uppenbartatt det finns påtagliga brister i effektiviteten. Detfinns givetvis allt större problem att klara en så storvolym som det nu handlar om. Det tror jag att vialla är överens om, både vi här och de som jobbarute på fältet. Därför är det viktigt att man så attsäga sätter tummen i ögat på ett antal företeelsersom är mindre effektiva. Det finns all anledning förarbetsmarknadsutskottet att på olika sätt utvärderaolika åtgärder.Det gäller inte bara att kritisera utan också att sevad vi skulle ha haft i stället. Man kan självfallet hakritiska synpunkter på både ALU ochungdomspraktik, men frågan är, som BörjeHörnlund tidigare var inne på: Vad sätts in i stället?Där tycker jag ärligt talat att det är ganska tunt.Allt blir bättre. Det mesta pekar uppåt när detgäller ekonomin. Allt fler hushåll, HansAndersson, tror faktiskt, är övertygade om och harförväntningar om att det blir bättre framöver.Ekonomin handlar ju mycket om förväntningar --jag behöver naturligtvis inte undervisa HansAndersson om det. Tror fler och fler av de svenskahushållen att det blir bättre, då börjar man öka sinkonsumtion och vågar göra investeringar. Detskapar efterfrågan och bättre möjligheter för nyajobb.Hans Andersson och även Socialdemokraternaverkar så förfärligt ledsna och pessimistiska ibland.Det ligger en fara i det. Det kanske hade funnitsskäl för er också att dra några strån till stacken,nämligen att uttrycka en glädje över att så många iSverige faktiskt är besjälade av en framtidstro ochinte bara svartmålar, som ni förefaller vilja göra.Anf. 45 HANS () replik:Herr talman! Nej, jag skulle gärna vilja vara glad.Jag är ganska optimistisk till min läggning, men detär min plikt att som folkvald se problemen. Ettproblem är -- borde mycket välveta vad det betyder -- att vi har slagit ut ungefär400 000 människor, många av dem i onödan.Därmed har vi minskat arbetskraften. Formellt kanman säga att vi får lägre arbetslöshetstal. Men dettaär ett jätteproblem. talar vi om 1,1--1,2 miljonerutslagna eller arbetslösa som måste varabidragstagare och som kommer att få försämringarmed den nuvarande regeringen.Vi måste öka mängden arbete. Men jag tror ocksåatt vi solidariskt måste dela på de arbeten som kanbjudas ut. Därför har vi ställt oss bakom krav påförsöksverksamhet med arbetstidsförkortning.Men det ensamt är inte lösningen på problemen.Varför är vi inte gladare? Ja, kanske därför att virepresenterar stora skikt av samhället som har fåttdet allt sämre och känner sig allt otryggare. talar om att många familjer känner siggladare och har större framtidstro. Det är i väldigthög grad de som har skott sig på skattereformerna,som har ägt aktier och till stor del har fåttskattefrihet och på så sätt får tillgångar och kaninvestera. Men bland de andra -- löntagare som intehar förmögenheter och som har drabbats av bördapå börda -- råder ingen glädje. De skulle vara gladaom det blev förändringar i landet. Den kanskeviktigaste förändringen vore att vi fick en nyregering, som satte jämlikhets- och rättvisefrågorsamt drömmen att ha alla i produktivt arbete icentrum.Anf. 46 (m)replik:Herr talman! säger att det finnshundratusentals människor som slagits ut helt ionödan och att dessa känner vrede. Jag delar denuppfattningen. Det är många tusen i somslogs ut helt i onödan på grund av enutomordentligt kortsiktig och dålig politik, somdirekt motverkade t.ex. småföretagsamheten ochundan för undan undergrävde småföretagensmöjligheter att utvecklas och anställa nytt folk. Påden punkten, , är vi egentligenganska överens. Det var många tiotusentals,kanske 100 000, jobb som försvann i onödan pågrund av att den socialdemokratiska regeringeninte hade större förståelse för justsmåföretagsamhetens villkor, inte kändesmåföretagsamhetens själ. Vi har en viss förmågaatt göra det, inte bara i , utan det finns ettantal andra människor som har den förmågan.Det stora felet var att man förde en så felaktigpolitik. Det värsta är att oppositionen inte verkarförstå vad som behöver göras. Man har ingenförståele för t.ex. behovet av att ta bort skatten påarbetande kapital utan vill återinföra den, behovetav att få bort dubbelbeskattningen etc.Den bästa förutsättningen för fortsatt framtidstrooch småföretagande är att den felaktiga politik somfördes inte börjar praktiseras igenefter valet. Det är den bästa garantin. Det är denbästa framtidsmöjligheten för de människor sommed all rätt är bittra över att ha blivit utslagna frånföretag som inte klarade Socialdemokraternasnäringspolitik.Anf. 47 () replik:Herr talman! Han säger att hushållen tror på enbättre framtid. Men i regeringens budgetförslagskriver regeringen själv att det inte börjar bli bättreunder 1994 eller 1995. Det är först som detkommer att vända när det gäller sysselsättningen.Tydligen har inte samma trosom regeringen.Systemfelet för ungdomarna är någonting somAnders G Högmark hänger upp sig på varendagång. När det gäller lönebildningen förungdomarna finns det inte något avtalsområde i dethär landet, utan man har lägre löner förungdomarna. Jag trodde att vi skulle diskuteraarbetsmarknadspolitik här , inte vilkaöverenskommelser som träffas på avtalsnivå. Jagkan inte tänka mig att är av denuppfattningen att skall överta beslutennär det gäller ungdomslönerna, som BörjeHörnlund försökte . Det blev protesteri hela landet.När det gäller småföretagare finns det faktiskt i vårmotion betydligt bättre alternativ försmåföretagare än i budgetförslaget. Vi säger att vivill sänka skatten för småföretagarna. Vi vill sänkaskatten för låginkomsttagarna. De förslag påskattesidan som den borgerliga regeringen har lagtfram har inte gynnat en enda småföretagare.Däremot har de gynnat de stora kapitalägarna.Om det är så bra för småföretagarna, , varför har 45 000 företag gått i konkursunder den period ni har suttit vid regeringsmakten?Jag är helt överens med om attarbetsmarknadspolitiken inte kan bära allt somsker i landet, utan det behövs även näringspolitikoch ekonomisk politik. Men ni har den raktmotsatta uppfattningen i de förslag som ni läggerfram för riksdagen.Anf. 48 (m)replik:Herr talman! frågar varför såmånga företag har gått i konkurs under de två årsom den nuvarande regeringen har suttit vidmakten. Den frågan är ganska enkel att besvara.Konkurserna är ett resultat bl.a. av ett antaltidigare års dåliga förutsättningar. Jag kan intepåstå att varenda konkurs är orsakad av den dåligasocialdemokratiska småföretagspolitiken. Det voredjupt oärligt, men jag kan säga att en mycket stordel av konkurserna -- oförmågan att få debit ochkredit att gå ihop -- beror på under 80-taletuppsamlade allt sämre förutsättningar försmåföretagen. Det är alldeles klart. sjunkerantalet konkurser tack och lov. Man börjar seresultatet av den sittande regeringens politik närdet gäller näringslivet.Jag vet att skatteminister ärhemmaskriven i valkrets. OmJohnny och går ut ochdiskuterar skatter bland småföretagen iKristianstads län är jag alldeles övertygad om attsmåföretagen känner mycket större tilltro till BoLundgrens förmåga att hantera detta område. Jagtror att de litar mer till honom och hans förmåga attkunna skapa ett skattevänligt klimat.I min valkrets bor som är ordförandei skatteutskottet. Jag vet av egen erfarenhet fråndebatter att jag har mycket större trovärdighet iskattefrågor när det gäller småföretagen än vadLars har. och LarsHedfors företräder ju en politik som enligt sinahistoriska rötter innebär att man skall plocka ut såmycket som möjligt från småföretagen. Genomskatt på arbetande kapital har man under årtiondenförsvårat eller omöjliggjort generationsskiften etc.Det tar att få ett förtroende. Jag beklagar,, men än så länge saknar nismåföretagsamhetens förtroende.Småföretagsamheten kommer att dra sinaslutsatser inför ett hot om ert makttillträde.Anf. 49 () replik:Herr talman! I vår motion som vi har väckt -- denkommer att diskuteras när denekonomiska politiken skall debatteras -- föreslår viskattesänkningar för småföretagarna. Det gör maninte i regeringens budgetproposition, . Det är bara att läsa innantill. Jag trorändå att i varje fall kan förstådet skrivna ordet.När det gäller investeringarna kanman konstatera att fram till 1990fördubblades investeringarna i det här landet. Detvar många av småföretagen som stod för detta ochinte bara de stora företagen. somAnders G Högmark kritiserar var dengenomsnittliga tillväxten i landet . Hur storär tillväxten ? På den frågan vill jag gärna hasvar från G Högmark sade att vi är pessimister. Ja,det är inte så konstigt. Man har bedrivit enekonomisk politik, näringspolitik ocharbetsmarknadspolitik som har gjort attarbetslösheten har ökat från till . Det ståri dag 600 000 människor utanför den reguljäraarbetsmarknaden. Är det ett bra betyg för denpolitik som har förts i landet, ?Sedan säger att det var mångajobb som slogs ut . Men 1989 och1990 fick man resa till för att rekryterafolk, eftersom den svenska befolkningen interäckte till för de arbetstillfällen som fanns i landet.Det var brist på kvalificerad och även på vanligarbetskraft. Vid en jämförelse kan man barakonstatera att med den politik som fördes fanns det ingen arbetslöshet. har vi 14 %arbetslöshet.Anf. 50 (m)replik:Herr talman! Det är helt rätt att det fattades mångabeslut och många av dem vardumma. Socialdemokraterna fattade inte alladumma beslut, men genom er regering hade niansvaret för det klimat som rådde under 80-talet.Det är klart att det gjordes investeringar. Detgjordes många vansinniga investeringar inombyggnadsbranschen. Det skördar vi nu frukternaav. Det måste vara en bitter ironi för de männsikorsom går arbetslösa.