prot · GH0958 · 1994-02-10 00:00:00 — Också dessa försvinner ju när de flyttarutomlands, vilket gör att vi förlorar pengar.För det andra: Den som får en räntebetalning skallenligt er uppfattning betala en skatt om . Omden som driver enskild firma får avkastning på depengar som han sätter in i firman, skall dennenumera enligt er uppfattning betala i skatt,och vi glädjer oss åt detta. Också en delägare i etthandelsbolag vilken får avkastning på de pengarsom han sätter in i sitt handelsbolag skall betala30 % i skatt på sin kapitalavkastning. Men den somhar sina pengar i ett aktiebolag skall betala iskatt. Alternativt skall han betala , om han görAnnellavdrag, vilket han dock inte alltid kan göra.Ni vill ha kvar det avdraget, men vi vet inte riktigtom det skall gälla också för gamla investeringareller om det bara skall gälla för nya investeringar.Men varför skall det inte vara där? Kan LarsHedfors förklara för mig varför det inte skall vara30 % på alla kapitalinkomster?Det kapital som företagare och finansiärer lägger ini handelsbolag, enskilda firmor och aktiebolag -- desenare är inte minst viktiga eftersom det är deföretag som har en chans att växa -- är grunden ochförutsättningen för att få de nya jobb sommänniskor behöver. Det vill ni förneka dem genomatt ha en alltför hög skatt. Förklara det för svenskafolket, !Anf. 91 () replik:Herr talman! tar avslutningsvis uppfrågan om dubbelbeskattningen. Där har vi krävtatt man skall återinföra utdelningsskatten. Men vihar också krävt att det s.k. Annellavdraget skallvara kvar. Därigenom luckrar vi uppdubbelbeskattningen högst avsevärt, och det hadevi gjort redan innan detta började. Vi tycker att detär bättre att ha Annellavdraget eftersom det gynnarföretaget och företagandet. Detta är ensocialdemokratisk politik.Vi skall se till att det är gynnsamma villkor för demsom vill investera och bygga ut. De som äger kapitalklarar sig nog ändå. Dem behöver vi inte gynnagenom att avskaffa förmögenhetsskatten. I allsynnerhet som man föreslår en kraftigurholkning av välfärdssystemet. Det innebärförsämringar för de gamla, sjuka, arbetslösa osv.Samtidigt skall de som har stora förmögenheterslippa att betala skatt på dem. Är det detta BoLundgren menar med välfärd?När det gäller detta med kapitalister som lämnarlandet vill jag erinra om att defaktiskt började komma tillbaka till landet underden socialdemokratiska perioden. De upplevde attpolitiken i var så pass stabil och bra att detyckte att det var lämpligt att komma tillbaka. Detsade en del av dem själva när de återvände.Sedan skulle jag vilja ställa en fråga till BoLundgren. Det är en fråga som jag ställde i mittinledningsanförande. Hur är det egentligen med erinställning till att bekämpa skattebrottslighet? Niverkar kluvna på den punkten. Ni ger med enahanden och tar med den andra handen genom attvrida viktiga vapen ur händerna påskattemyndigheterna. Hur är det med löftet om 200miljoner kronor för att bekämpaskattebrottsligheten? Hur blev det med det? BoLundgren har stått här i kammaren och upprepatflera gånger att skattemyndigheterna skall få dem.De har fått hälften, 100 miljoner.Anf. 92 Statsrådet ():Herr talman! De 200 miljonerna kommer självfalletatt föras över till skattemyndigheterna. I övrigt harvi bara sett till att den lagstiftning som upprördehela 1976 när hämtadesfrån under pågående verksamhet harersatts med en mer rättssäker hantering. Jag tyckeratt det är ganska bra att vi har kommit så långt.Sedan talar försiktigtvis om detta attdet kanske inte är så bra att kapitalister lämnarlandet. Men han stod ju i talarstolen sade att detinte gör något om de försvinner, om vi driver utdem. Det går att gå tillbaka till protokollet och läsadet.Det skrevs en doktorsavhandling somhandlade just om hur människor och kapitalemigrerade från . I den härdoktorsavhandlingen av någon som jag tror heterHans Lindqvist gjorde man bedömningen att statenekonomiskt sett i varje fall inte gick plus genom dentransaktionen. När det gäller kompetens ocherfarenhet var det naturligtvis negativt att vitappade dem.Det var så ni drev politiken. Spekulanter gynnadesav er politik och 80-talet.Finanskrisen var en följd av den släpphänta 80-talspolitiken. Det kan ingen förneka i dag.Men skall vi i stället ha produktiva investeringarav människor som har kapital, små eller storatillgångar, in i produktiva företag som ger jobb. Dåvill ni se till att just det kapitalet skallstraffbeskattas. säger att viskall ha Annellavdrag för att luckra upp effekterna.Då erkänner ju att vi inte skall ha endubbelbeskattning. Varför skall vi ha en halv ellertvå tredjedels dubbelbeskattning då? Det är väl fel?Dessutom vill ni ha ett system som innebär att manlåser in kapitalet i existerande företag. Det är intesäkert att det är just de existerande företagen somger de nya jobben för framtiden. Det behövs nyabranscher och nya företag. Vi skall ju undvikainlåsningseffekter. Det var ett av skälen tillföretagsskattereformen . Varförstraffbeskatta det egna kapitalet?Anf. 93 () replik:Herr talman! gör sig, som så ofta,skyldig till felcitat. Jag har inte sagt att det inte görnågot att kapitalägarna försvinner. Jag har sagt attdet viktiga är att vi satsar på företagen ochföretagsbeskattningen. Vi måste se till att det blirgynnsamt att investera och öka sysselsättningen. Nigör precis tvärtom. Ni höjer skatten för företagenoch företagarna med . Vi villsänka den med . Det kan BoLundgren få svart på vitt på.Sedan vill jag ta upp en helt ny fråga med BoLundgren. fattade vi här ikammaren ett beslut om företagsbeskattningen. Dåvar vi mycket kritiska och sade att det fanns mångaorättvisa saker, mycket som strider motskattereformen och mycket som leder tillskatteplanering i det. sade att detingalunda var så. Det skulle bli ett bra förslag.Den 22 december, , fick vi enskrivelse till där man ändrade på viktigasaker i detta riksdagsbeslut därför att man hadeinsett att det skulle leda till skatteplanering. Ärdetta stabila spelregler för företagen? Är det bra förföretagsamheten med en sådan vinglighet, BoLundgren? Till yttermera visso finns det i dennaskrivelse till ett förslag om den s.k. JIK-metoden. Man skall införa JIK-metoden i Sverigefrån . Jag skall inte gå in närmare påvad den innebär -- det är för invecklat -- men dettaskall ske innan man har utrett den.Utredningen som sysslar med detta är inte färdig.Har någon kommentar till ett sådantfullständigt exempellöst förfarande av en regering?Man vill införa ett förslag innan det är utrett. Detstrider mot alla principer om att vi vill hakonsekvensanalyser när det gäller era förslag. Dettyder på en total förvirring och total panik iregeringskansliet.Anf. 94 Statsrådet ():Herr talman! Det heter ju att anfall är bästa försvar.Vi ser det på . Jag är glad över attkunna skicka över ett exemplar av betänkandet omJIK-metoden som presenterades för någon drygvecka sedan om det är så att inte självhar uppmärksammat detta.Låt mig sedan säga att det vi gör och har gjort är attfullfölja skattereformen. säger inteatt det är fel av mig att påstå att ni vill ha mer än30 % skatt på avkastning på det egna kapitalet iaktiebolagen. Det är faktiskt vad . Han säger att man måste luckra upp dettalitet grand. Därmed erkänner han att det är ettproblem med att ha dubbel skatt. Han erkänner attdet är ett problem, men måste han ha ett vapeni valrörelsen. Han måste kunna gå ut och säga: Sepå regeringen! De sänker ersättningen förarbetslösa, och sedan sänker de skatten föraktieägarna.Det är det vapen han vill ha. är det ju svårt attgöra detta, eftersom ni också har tyckt att enersättningsnivå på är rimlig, och det går inteatt komma längre. Ni lovade mycket för någramånader sedan. är nu mycket tysta i detavseendet. Man kan säga att det är eftertankenskranka blekhet.Till skillnad från er är vi inte intresserade av attdiskutera eller . Vi är intresserade av attse till att människor får av lönen i ställetgenom nya jobb. Det får vi bara om vi slutar attstraffbeskatta de pengar som ger nya jobb.Sedan säger att vi skulle ha lagt framförslag om att höja skatten för företag. Det är välmagstarkt. Hur kan man stå här och kritisera oss föratt vi sänker skatten för företagen och säga att detär fördelningspolitiskt fel och sedan säga att vihöjer skatten? Vi har genomfört lindringar som ärnödvändiga för produktionen, företagen och förföretagandet som sådant medan ni föreslårkraftfulla höjningar på 8--10 miljarder kronor.Anf. 95 () replik:Herr talman! Jag har på mig så jag fårfatta mig kort.Statsrådet sade att han var upprörd. Jag har litetsvårt att förstå det. Det här ju en klassisk debattmellan vänster och höger. Sedan gör statsrådetnågot mycket belysande som jag är tacksam för.Det finns i alla fall något vi kan vara eniga om.Statsrådet sade att det är hushållen som betalarskatterna. Jag håller fullständigt med statsrådet, till100 %. Det är just därför vi i vänstern vill haprogression i inkomstbeskattningen. Det är justdärför vi vill ha förmögenhetsbeskattning. Vi vill ha30 % i kapitalbeskattning på den personliga sidanjust för att det är hushållen som betalar skatterna.Det finns olika slags hushåll. Jag och min familj ärett hushåll. Vi har mindre inkomster än statsrådetsfamilj. Sedan finns det kolleger till statsrådet ochderas familjer som har mycket mer i inkomst änstatsrådet, t.ex. näringsministern. Jag tycker att jagprocentuellt skall betala mindre i skatt än vadstatsrådet gör. Jag tycker att näringsministern skallbetala en högre procentsats i skatt än vad statsrådetgör. Vi skall driva fördelningspolitik via skatternajust för att det är vi hushåll som betalar.Ni har ju tagit till er och läst likasäkert som en katt slickar grädde. Men vi skall välläsa alla OECD-rapporter, t.ex. Taxingprofits in aglobal economy. stod det i FinancialTimes, som statsrådet säkert har någonhandläggare som läser, att rekommenderarhögre skatt på kapital och lägre skatt på arbete. Detvar ju det jag sade i talarstolen. Statsrådet har gjortprecis tvärtom och höjt skatten på arbete och sänktden på kapital.Anf. 96 Statsrådet ():Herr talman! Det brukar ofta gå att föra en seriösdiskussion med . Låt oss försökafölja den linjen nu också. Det är lättare än att föraen mycket svår diskussionen med någon som avrent partipolitiska maktskäl för en debatt omdubbelbeskattning och annat.Vi är väl överens om att hushållen betalar allaskatter. Då antar jag att vi är överens om att, omman skall sänka skatter i det läge vi befinner oss nuskall man i första hand sänka skatter som förbättrarproduktionens förutsättningar. Det är väl rimligt.Vi är överens om att produktionen är grunden förvälfärd. Då kan jag inte tänka mig att LarsBäckström tycker, som tidigare, t.ex. generellt skall höja företagsskatter. Detskulle vara intressant att få svar på den frågan.Den största enskilda skattesänkningen vi hargenomfört är en sänkning av arbetsgivaravgifternamed 18 miljarder, dvs. Detsänkningen är ungefär detsamma som enmomssänkning, den går till hushållen i form avlägre priser. Det är en skillnad och det är attsänkningen av arbetsgivaravgiften också gynnar devaror som säljs utomlands och förbättrarkonkurrenskraften. En sådan sänkningen avarbetsgivaravgiften är detsamma som enmomssänkning. Den ger de facto positiva effekterför hushållen. Det är viktigt att konstatera det.Om det nu är så, , att vi skall fåmänniskor att bli intresserade av att investerapengar i växande företag, tycker dåatt det är rimligt att vi i skall ha enkapitalinkomstbeskattning som gynnarräntebetalningar, ersättning till lånat kapital,framför aktieutdelningar och aktievinster som ärersättning till sådant kapital som ligger i produktivainvesteringar i de svenska företagen? Det skullevara intressant att få svar på den frågan.Anf. 97 ():Herr talman! Statsrådets fråga utgår ifrån hur viskall lägga ut skattesänkningen. Det är där vi skiljeross så totalt. Statsrådets eget departement har gjorten konsekvenskalkyl som sträcker sig --1988. Den visar att man med extremt positivaantaganden om tillväxt, inflation, låglöneutvecklingstakt osv. har en statskuld på 2 000miljarder /98. I ett sådant läge är det eskapismatt tala om skattesänkningar. Man kan möjligtvistala om skatteomläggningar. Det var detta jaggjorde.Eftersom vi internationellt sett har lågkapitalbeskattning i kan vi höja den för attminska skatteuttaget på arbete. Det är en möjlighypotes att diskutera. Men om man sänker dettotala skatteuttaget när man med positivaantaganden går mot ett underskott på 2 000miljarder blir jag mycket upprörd, statsrådet. Vihar inte råd med sådana resonemang i det härlandet längre.Vi måste höja vissa skatter, få fart på tillväxten ochspara. Det är verkligheten. Beställ den jämförelsesom kollegerna på norska hargjort! Det generella draget i världen är att denordiska länderna, som har stark arbetarrörelse,har skattat kapital och företag lågt, medan man iUSA och i det superkapitalistiska skattarkapitalinkomster och företag vida hårdare än iSverige. Det ger väl en indikation på vad som ärmöjligt i politiken.Anf. 98 Statsrådet ():Herr talman! Påståendet att andra länder beskattarkapital hårdare är en sanning med starkmodifikation. Jag tror att man egentligenbeskattade ränteinkomster i ,men det var ingen som betalade enligt den formellaskattesatsen. När man införde en källskatt på 25 %blev det våldsam kapitalflykt till länder utanför,framför allt till , av tyska tillgångar.Skattesatsen var formell och fungerade inte. Detvar ingen som betalade. Det finns samma exempelfrån många andra länder.Om vi skall ta en seriös diskussion vill jag säga attLars gör ett stort fel. Statsskulden ärsumman av de underskott vi har i de offentligafinanserna. Det gäller alltså att begränsa deoffentliga finansernas underskott. De underskottenär egentligen tvåfaldiga. Det är dels ett strukturelltunderskott; det måste vi spara bort. Det andra ärett konjunkturellt underskott; det måste vi växa ossur.Det innebär att vi inte skall ha hinder förframväxten av nya jobb. Vi skall se till att skapa braförutsättningar för produktionen. Då får visnabbast möjligt bort det konjunkturellaunderskottet. Det är en balansgång mellan dessatvå underskott. Det är det som gör att vi ocksåmåste göra skattesänkningar för produktionen.Om jag kommer ihåg reglerna rätt har LarsBäckström inte rätt till någon ytterligare replik,men vi får komma tillbaka till denna diskussion.Kapitalinkomstskattesatsen kan vara 25, 30 eller35 % -- jag har min uppfattning och LarsBäckström har kanske sin. Frågan är egentligen omman utöver den skattesatsen skall beskatta just depengar som ger nya jobb, nämligen kapitalet iaktiebolag, extra mycket. Skall man verkligenbeskatta det extra mycket i ett läge när manbehöver expansion och nya jobb? Där är jag heltövertygad om att vi måste se till att ha likhet ochinte diskriminera det kapital som ger de arbetslösajobb och som minskar de offentliga finansernasunderskott och därmed förbättrar utvecklingen avstatsskulden.Anf. 99 ():Herr talman! Bilindustriföreningenhade dagen till ära trummat ihop några verkligtintressanta talare. En av dessa var Metalls nyeordförande . Jag måste erkänna attjag spetsade öronen ordentligt under hansanförande.Där i talarstolen stod plötsligt Metallbasen ochtalade om det goda investeringsklimat som vi nu harfått här i landet. Han talade med stort allvardessutom om att han gärna såg en tredjebiltillverkare, utöver och , etablera sig iSverige.Han sade att det finns två ''d'' som spelar in. Detena står för devalvering, och den vägen ärutesluten. Det andra står för duktighet. Det var pådenna duktighet som byggde sinframtidstro.Han sade att vi visserligen inte har kommit ned isamma tider som våra mesta framgångsrikakonkurrenter, men att vi skall komma dit. Hanmenade att vi skulle kunna tillverka en personbil påen fjärdedel av den tid som vi behövde för några årsedan.Jag kunde inte låta bli att tänka på den debatt somvi hade här i kammaren om företagsbeskattningenstrax . Själv talade jag då om fördelarnamed att vara bäst, t.ex. då det gällerföretagsbeskattning. Jag sade då att det dock interäcker, eftersom det är totalbedömningen somräknas om vi skall dra till oss utländskt kapital ochutländska investeringar. Vi har förvisso en bra bitkvar på vägen.Men nog är det intressant att höra dessa tongångarfrån den nya Metallbasen. Det är annat än LarsHedfors gnäll här i kammaren. Det var inte i går vihörde någon tala i så optimistiska ordalag ommöjligheterna till utländska investeringar i vårtland. Jag skulle därför vilja fråga ochäven , som jag debatterade medföre jul, vad de tror att det faktum att GöranJohnsson talade i så här positiva termer om vårframtid som industrination beror på.Jag tvingas erkänna, herr talman, att jagnaturligtvis känner en malande oro införSocialdemokraternas hot om att åter införadubbelbeskattning på aktier, höja kapitalskatternaoch införa förmögenhetsskatt på arbetande kapital.Med sådana hot om att åter stänga inne kapitalet ibefintliga övermogna företag och att höjakapitalskatter och förmögenhetsskatter får maninte hit några utländska investerare. Möjligen kanman driva ett antal inhemska företag utanförlandets gränser, men några nya lär inte komma hitmed de signalerna.Jag tycker i likhet med skatteministern att det ärbeklämmande att Socialdemokraterna nuhemfaller åt en billig populism och därmed spelarhasard med vårt välstånd.Många har talat om ingångsläget och hur det såg uti ekonomin när regeringen tillträdde. Jag fäste migvid att sade att man när mandiskuterar kronkursen skall komma ihåg att vistartar från den låga nivå som vi nu gör. Sedanbörjade tala om arbetslösheten,men han nämnde aldrig ett ord om vilken nivåregeringen startade ifrån där. Det skulle ha varitväldigt lätt.Göran är sörmlänning, precis som jag själv.Jag antar att även han får Länsarbetsnämndensrapporter om hur läget är i . I den nästsista rapporten talade man om katastrofåret 1991.Jag började studera siffrorna litet noggrannare.Det visade sig faktiskt att 4 000 människor varslatsi under de tre första kvartalen 1991. Dåhade ingen borgare satt sin fot i kanslihuset, ochSocialdemokraterna hade stått för alla förslag ochför hela politiken. Dessa varsel gjordeshuvudsakligen inom industrin. Den senasterapporten gäller bara en enda månad, så den ärnaturligtvis inte relevant. Men där redovisar manatt 20 personer varslats i inom industrinunder januari, som brukar vara en svår månad. Detsom är väsentligt är att antalet varsel har minskatoavbrutet sedan katastrofåret 1991.Herr talman! Jag vill avslutningsvis konstatera attslakten på jobben inom industrin började underden socialdemokratiska regeringen katastrofåret1991 -- för att använda Länsarbetsnämndensbenämning på detta år. Den slakten har alltsedandess minskat oavbrutet. Så står det till i ,och det hoppas jag kunna lära vidnågot tillfälle.Anf. 100 () replik:Herr talman! Den riktigt stora slakten påsysselsättningen och jobben i industrin i Sverigeinleddes när en borgerlig regering i en klar ochtydlig lågkonjunktur satte in det värstaåtstramningsprogram som vi har upplevt på väldigtlänge. Då blev det slakt på jobb i talar om de stora hoten motSverige och syftar på att Socialdemokraterna skullehöja kapitalinkomstskatterna ochförmögenhetsskatten. Det skulle vara de storahoten mot utvecklingen i . Jag vill säga tillKjell att det riktigt stora hotet är att manskapar ett polariserat samhälle, dvs. ett samhälledär man gynnar de mest välbeställda ochhela tiden missgynnar de sämst ställda. Då blir detså skarpa gränser och stora motsättningar isamhället att det blir skadligt. Då får vi oroligheterpå arbetsmarknaden.Gå litet grand utanför vårt lands gränser! Lyftblicken över horisonten, , och sehur det är i de länder där denna polarisering -- dettaklassamhälle -- finns. Är det detta vi vill ha iSverige? Det verkar som om de borgerliga vill det.Jag skulle vilja ställa en fråga till jag har möjligheten. Jag läste en rubrik iDagens Nyheter . Det stod så här: 75förändringar har redan undergrävt det nyaskattesystemets fundament.Hur kan det komma sig, , att ni somvar med om att genomföra skattereformen nu ärmed och river upp detta fundament? Vi tog juvarandra i hand och lovade att hålla på den härskattereformen. Den skulle bli stabil och långvarig.Men det går inte mer än några månader förrän ni ärmed och river upp allt arbete som vi hade lagt ned.Anf. 101 () replik:Herr talman! Att dessa förändringar skulle haundergrävt skattereformen tvivlar jag verkligen på.Vi har i regeringsställning varit med om attförändra en del saker, bl.a.kapitalinkomstbeskattningen, till det bättre för attstärka jobben.Jag vill ta fasta på det som sades om att skapa ettpolariserat samhälle. Vilket av våra båda partier ärdet som skapar ett polariserat samhälle? Är det vi,som vill införa ett nytt ekonomiskt system i ställetför det som den traditionella socialdemokratiskapolitiken har fått att kapsejsa fullständigt? Eller ärdet ni, som vill utnyttja detta? Ni bankar in dettai människor och missleder dem fullständigt i derastänkande med tal om att gynna människor. Dethandlar ju om att få hit investeringar, något som ärhelt avgörande för framtid.När det gäller åtstramningsprocessen skulle jagvilja tala litet om den socialdemokratiskaskattemotionen. I den slutar ni med att påstå attdynamiska effekter på 15 miljarder skall minskabudgetunderskottet. När vi utformade denskattereform som talade om räknadevi försiktigt med 5 miljarder i dynamiska effekter.Men detta program, som bara innebär att avgifterläggs på industrin, skall åstadkomma 15 miljarder.Om det är möjligt att få sådana dynamiska effekter,, vill jag ställa en fråga tillbaka: Gårdet då att åstadkomma större tillväxt genom ännuhögre skatter på företagsamhet?Anf. 102 () replik:Herr talman! Jag tror att man kan få tillväxt omman sätter in skattesänkningarna på rätt sätt iföretagsamheten. Det är det vi menar. Omskattesänkningarna sätts in där de verkligen ledertill investeringar får vi också en ökad sysselsättning.Men det ger inte förslagen från den borgerligasidan.Det finns inte någonting som säger att det skulle genågra extra jobb att ensidigt sänka skatten på storaförmögenheter och kapitalinkomster och att sänkaskatten på utdelningar. främste expert påföretagsbeskattning, , hävdar att detär tvärtom; det ger mindre jobb.Vi har inte undergrävt skattereformen, säger . Men ni har infört ett antal nya avdrag iskattesystemet. Ni har genomfört enkapitalinkomstbeskattning som har lett till att vi nuhar åtta olika nivåer ikapitalinkomstbeskattningen. Det säger sig självtatt det är att undergräva skattereformen. Det är attöppna för skatteplanering. Det kommer att bliinne att försöka omvandla högbeskattadeinkomster till lågbeskattade, precis det elände somvi hade före skattereformen. Det är ni med om attinföra igen.Jag fick höra något oerhört märkvärdigt av KjellJohansson, nämligen att det polariserade samhälletskulle ha uppstått under den socialdemokratiskatiden.Får jag då erinra om att vi undervår tid vid regeringsmakten t.ex. inte hade någonarbetslöshet? Vi hade inga budgetunderskott. Debudgetunderskott som ni hade skapat mellan 1976och 1982 tog vi bort med mycken möda och stortbesvär. Vi hade en statsskuld som låg stilla. Vi hadeinte några stora och växande ränteutgifter, sådanasom ni nu finansierar genom att skära ned påvälfärden.Under vår tid hade vi ett samhälle i balans och iharmoni. Det var den största tillgången för Sverige.Anf. 103 () replik:Herr talman! Det var en märklig redovisning; detmå jag säga! Sanningen är att tillväxten i negativ och dök under socialdemokratins sistaår. Det var också skälet till den slakt på industrijobbsom åstadkoms under er tid.Siffrorna som jag redovisade i talarstolen kankontrolleras hos nästan varenda länsarbetsnämnd ihela , eftersom bilden är precis densamma.De visar tydligt att det var under er regeringstidsom detta hände. Socialsystemen hade pajat,vartenda ett. Vi är tvungna att dra nedersättningsnivåer i nästan varje system, och ni ärmed på det. Detta är det gyllenebudgetunderskottet.Jag tittade på den sista budget som fram.