prot · GH09114 · 1994-05-31 00:00:00 — Jag anser naturligtvis attkrigsförbrytelserna är förfärliga och skändliga.Men jag ser det ändå som en uppgift för framför alltKambodjas demokratiskt och lagligt valda regeringatt hantera de frågorna. kan säkert ocksåha sin betydelse vid den hanteringen.Jag vill inte på detta stadium göra några utfästelserom annorlunda bistånd. Det är min kollega uppgift. Däremot kan jag understrykaatt det förs en politisk dialog och riktas en politiskuppmärksamhet på detta från den svenskaregeringens sida, även i samtal som jag har fört medandra viktiga länder under den senaste tiden.Anf. 153 HANS ():Herr talman! Sammanfattningsvis vill jag gärnasäga att jag tycker att det finns mycket positivt i detsom utrikesministern har sagt här . Det ärockså viktigt att det råder ett brett samförstånd omen aktiv politik för sak. Vissa länderkommer i bakgrunden, till förmån för andrakonflikthärdar ute i världen som är välkända.Det är därför angeläget att vi tar vårt ansvar ochaktiverar oss i den här mycket långvarigakonflikten, som har drabbat människor så ohyggligthårt, med kanske ett av de värsta folkmorden ihistorien.Överläggningen var härmed avslutad.24 § Svar på frågorna 1993/94:559 och 575 omden kurdiska frågan i FN, m.m.Anf. 154 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för att medverka till att denkurdiska frågan kommer upp på dagordningen i FNoch andra internationella organ. Hans GöranFranck har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidtai internationella organ för att uppnå fred ochmänskliga rättigheter för den kurdiskabefolkningen. Jag besvarar frågorna i ettsammanhang.Som utrikesutskottet i sitt betänkande ommänskliga rättigheter m.m. (1993/94:UU26)konstaterat är frågan om kurdernas situationmångfacetterad och komplex. Eftersom kurderna,liksom många andra minoriteter i denna region,befolkar ett område som sträcker sig över flerastatsgränser -- i kurdernas fall främst ,, och -- betingas deras situationav väsentligt olika förutsättningar beroende på ivilken del av detta område de lever. Detta harpräglat den internationella behandlingen avkurdfrågan.Eftersom tillhör den europeiskaländerfamiljen diskuteras frågan om kurdernasställning i landet bl.a. i ESK och Europarådet.Regeringens syn på frågan har kommenterats fråndenna talarstol vid ett flertal tillfällen ,. Vad som har sagts vid dessatillfällen gäller . Regeringen påpekar ständigti kontakterna med vikten av respekt förmänskliga rättigheter och vår önskan om en fredliglösning på kurdfrågan. har en rätt attbekämpa terrorism, men det är nödvändigt attdetta sker inom ramen för de demokratiskaprinciperna i en rättsstat.De nordiska länderna föreslog vid en uppvaktning islutet av mars av den turkiska representationen vidESK i att bjuder in en ESK-mission.Denna skulle bl.a. studera uppgifterna om enförsämring av situationen i fråga om mänskligarättigheter och användandet av tortyr i landet. Såhar ännu inte skett, och vi avser därför följa uppfrågan.Sveriges representant i framförde senast i marsregeringens oro över häktningen av fleraparlamentsledamöter ur den prokurdiskapartigruppen . Detta uttalande vann då stödfrån flera andra länder.Sverige tog i ett anförande vid årets möte med för de mänskliga rättigheterna uppsituationen i sydöstra svåra ekonomiska och politiska situationen iIran och drabbar i hög grad ländernas kurdiskabefolkningar. I har genom säkerhetsrådetsbehandling av frågan en del av de områden sombebos av kurder getts ett särskilt skydd i resolution688 och beslutet att upprätta en säkerhetszon inorra . Försörjningssituationen i ärallvarlig och har i norra delen av landet ytterligareförvärrats av den irakiska regeringens blockad avsäkerhetszonen. På grund av interna kurdiskastridigheter inom zonen och väpnade spänningarvid gränserna mot och är situationen särskilt svår.Att ännu inte uppfyllt säkerhetsrådets krav föratt de ekonomiska sanktionerna skall upphävas,samt dess ovilja att utnyttja möjligheterna somsanktionerna ger till import av livsmedel ochmedicin, har lett till att situationen för landetsbefolkning är svår. rättar sig som bekantefter FN:s säkerhetsråds beslut. Rådet beslutadesenast att sanktionerna tills vidarekvarstår oförändrade. följer näradiskussionerna i säkerhetsrådet om när kananses ha uppfyllt villkoren för att sanktionerna skallhävas.Sverige har under innevarande budgetår beslutatom bidrag om sammanlagt tillFN:s humanitära biståndsprogram, som i synnerhetär inriktat på norra , samt om ytterligare 20miljoner kronor till den vaktstyrka som patrullerarsäkerhetszonen och eskorterar biståndskonvojer.Bidrag har dessutom lämnats till enskildaorganisationer för insatser i området.I och kommissionen för demänskliga rättigheterna är Sverigemedförslagsställare till de återkommanderesolutioner som kommissionen och församlingenantar om och . Särskilda rapportörer harutsetts för MR-situationen i de båda länderna, ochSverige kommer att fortsätta kräva att dessarapportörer ges möjlighet att besöka länderna ochfullgöra sina uppdrag. Senast vid årets möte medMR-kommissionen tog vi i ett anförande särskiltupp förtrycket mot kurderna i Irak.Således har aktivt verkat för att kurdernasutsatta situation behandlas i internationella organ,och regeringen kommer att fortsätta att på lämpligtsätt och i lämpliga forum verka för att kurdernasmänskliga rättigheter och minoritetsrättigheterrespekteras.Anf. 155 (m):Herr talman! Ett varmt tack för ett uttömmandesvar som det fanns många positiva inslag i. Somutrikesministern har sagt är det en oro i det irakiskaKurdistan. Man kan se embryot till en tragiskutveckling med risk för stora spridningseffekter.När man diskuterar t.ex. flyktingpolitik brukarman tala om ''early warning system'', som innebäratt man ser att stormklockorna ringer. I det härfallet ringer verkligen stormklockorna. Det gör måste lägga ned mycket stor kraft och tamånga initiativ för att försöka stabiliserasituationen.I detta kurdiska autonoma område finns det enansats till demokrati. Det är en skör planta, menansatserna finns ändå. Man är helt beroende avFN:s stöd. Om FN:s övervakning över områdetupphör faller dessa ansatser till demokrati samman.Det är naturligtvis ytterst viktigt attutrikesministern klart deklarerar att vi på alla sättmåste se till att FN tar ett ansvar och ger en garanti,så att människorna i det irakiska ocksåfortsättningsvis kan uppleva en viss trygghet och ettsjälvstyre. En sådan deklaration inte bara här utanockså i många andra sammanhang vore ytterstvälkommen.Finns det en möjlighet att kopplaavvecklingen av sanktionerna till en sortspermanent garanti både från sidaoch från FN:s sida för att kurdernas självstyre kanbevaras och bevakas? Om detta områdedestabiliseras, faller i stort sett hela kurdernas sak.Jag tror att kurderna själva inser att experimentet inorra måste lyckas. Annars kommertragedierna och spridningseffekterna att bli väldigtstora.Anf. 156 HANS ():Herr talman! Också jag ber att få tackautrikesministern för svaret. Jag vill koncentreramig på situationen för kurderna i Turkiet.I en alldeles färsk rapport kan man läsa att underden senaste månaden har tusentals kurder flytt frånTurkiet över bergen till . ca 4 200 turkiska kurder tagit sig över gränsen ien takt av ca 20 familjer . Antalet ärbetydligt mindre än vad det var sedandå jag tillsammans med andra riksdagsledamöterbesökte och . Ändå förekommer dethårdaste trycket i och igränsområdena. Det är ju inte bara ett tryck, utandet är ju en reguljär krigföring från sida.Det fordras ett betydligt aktivare agerandefrån FN och andra internationella organ -- ESK ochEuroparådet -- för att man skall få till stånd enfredlig lösning. På den här punkten har denturkiska regeringen visat en ovilja som ärsvårbegriplig och som skarpt måste kritiseras. Jagskulle vilja höra vad utrikesministern har för syn påhur man skall kunna öka pressen på Turkiet.Turkiet har t.ex. inte besvarat en rapport frånEuroparådets tortyrkommitté.Anf. 157 Utrikesminister ():Herr talman! och inlägg vittnar om är kurdernassituation så mångfacetterad och komplex, eftersomde befolkar en region som skär igenom mångastatsgränser. Situationen för kurderna är, om änsammanvävd, annorlunda och inte densamma i deolika länderna.Som jag säger i mitt svar angående har juSverige agerat när det gäller kurdernas situationdär. Det tror jag att också harnoterat. Förutom agerandet i har vifrån gemensamt tagit upp frågan i ESK.Det svar som har gett är att man haraccepterat insyn från och FN, ochdärför behövs det inte någon ESK-mission. Men vitycker inte att detta är ett fullgott svar. Vi kommeratt fortsätta att ta upp denna fråga.Situationen i är mycket svår. Vi vet atthjälptransporterna och FN har mött allt störresvårigheter. statsledning har obstruerat.Under den senaste tiden har det uppstått nyastridigheter mellan de olika kurdiska partierna.Detta är i sig ytterligt oroande.Det vore ytterst beklagligt om det internationellasamfundets ansträngningar att hjälpa kurderna nuskulle omintetgöras på grund av internastridigheter.Anf. 158 (m):Herr talman! De interna stridigheterna beror imycket stor utsträckning också på att de omgivandeländerna gör allt för destabilisera situationen inorra . Dessa länder vill inte att detdemokratiska experimentet skall lyckas. Därför görman allt för att åstadkomma en destabilisering.Man spelar ut grupper och partier mot varandra,vilket tyvärr får dessa tragiska effekter. Det ärdärför som det är så viktigt att man stöttar dendemokratiska processen i den här delen av , såatt kurderna känner att de har stöd. Det är fråga omett förtroende och en tillit. Om kurderna känner attde inte får detta förtroende och denna tillit uppstårdet destabiliseringstendenser, vilket vi nu harkunnat se.Jag vill fråga utrikesministern om det i UD finns enhelhetssyn på kurdernas situation. Jag har enkänsla av att frågan har hamnat på litet olikaavdelningar beroende på vilket land kurderna bori. Det vore bra om man hade en helhetssyn.Anf. 159 HANS ():Herr talman! Jag vill knyta an till det vonEssen säger. Det skulle naturligtvis spela en storroll om FN och andra organ kunde ta upp fråganom det kurdiska folkets rätt till självbestämmande.Trots att frågan är komplex borde man kunna se tillockså det kurdiska folket får helt andra etniska ochnationella rättigheter än vad det har i dag.I har det varit vissa motsättningar mellankurdiska grupper, men de håller i viss mån på attavta. Jag tycker att det finns anledning att ta endiskussion med kurderna om hur man skulle kunnafinna en mera långsiktig lösning.I det sammanhanget skulle jag vilja frågautrikesministern om hon är beredd att medverka tillatt åtar sig ett hedersuppdrag när det gällersituationen i Turkiet.Anf. 160 Utrikesminister ():Herr talman! Jag måste påminna bådafrågeställarna om att erkänner såvälTurkiets som territoriella integritet. Det är ettelement i svensk politik gentemot dessa länder. Jagtror att det dessutom är en förutsättning för att viskall vara trovärdiga dialogpartner, förutom att detär en del av svensk utrikespolitik.När det gäller stridigheterna i norra mellanolika kurdiska partier har jag förstått attfientligheterna ännu inte har spritt sig till det högstaledarskapet. Det innebär att det fortfarande finnsmöjligheter till dialog mellan ledarna. Det finnsockså hopp om att situationen skall återgå till detnormala. Det är självklart viktigt -- jag håller gärnamed -- att vi på olika sätt försökerge uttryck för detta. Det måste vara ett stöd för dedemokratiska ansträngningarna i norra . Vihoppas att tvisterna skall kunna biläggas.Jag ser själv en ny möjlighet för oss, och jag villgärna nämna det, att göra någonting för kurderna.Det är den nytillsatta FN:s högkommissarie förmänskliga rättigheter. Kommissarien är inbjudenatt komma till . Vi hoppas att han skallkomma. Då bör vi ta upp med honom frågan omkurdernas situation. Jag tror att han skulle kunnavara en bra person att ta sig an kurdernas situation.Anf. 161 ():Herr talman! Jag tycker att det var en intressantupplysning som vi fick.Det är alldeles riktigt att svensk utrikespolitikbaseras på de principer som utrikesministernnämnde. Det vill jag inte på något sätt ifrågasätta,tvärtom. Men och respekterar intedetta. Vi har uppgifter på att bombar Irak,t.o.m. går över gränsen till . Vi har exempel påatt också i dessa sista dagar skjutit med artilleriin i och har gått in med trupper.Det är bra om man kan ta upp sådana härkränkningar i FN eller andra organ och säga: Dettaär icke acceptabelt. Om utrikesministern kundemedverka till att sådana frågor kom upp pådagordningen, i FN eller på andra håll, skullemycket vara vunnet med det.Anf. 162 HANS ():Herr talman! Jag är väl medveten om Sverigesförhållande till såväl som . Men vad detrör sig om och som jag tycker fordrar ett aktivtagerande, i varje fall , är att verka för enökad autonomi för den kurdiska befolkningen i deolika länder där den finns. Jag tycker att det skullevara mycket värdefullt om man tog uppdiskussioner och förhandlingar om det.Om högkommissarien för mänskliga rättigheterhade vi en allpartimotion till årets riksdag där jagstod som första namn.Jag utgår från att utrikesministern, närkommissarien väl kommer hit, lägger stor vikt vidinte bara de mänskliga rättigheterna i allmänhetutan minoriteternas situation i synnerhet.Anf. 163 Utrikesminister ():Herr talman! Jag tycker att detta är en bra ochkonstruktiv handlingslinje vid sidan av deansträngningar som vi fortsätter att göra inomramen för ESK och Europarådet.Överläggningen var härmed avslutad.25 § Svar på fråga 1993/94:580 om EtiopienAnf. 164 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat mig omjag använt eller planerar att använda de kontakterSveriges omfattande utvecklingssamarbete medEtiopien ger för att söka uppnå enförhandlingslösning i den spända situationenmellan centralregeringen i ochregionparlamentet i Ogaden. att ett inbördeskrig är hotande nära.Herr talman! kommer ,, att hålla val till enkonstituerande församling. Internationellavalobservatörer -- däribland svenska -- kommer attfölja proceduren. Den valda församlingen skallsedan under sommaren utarbeta en konstitution förett demokratiskt , syftande till, enligtövergångsregeringens planer, en federal stat medett parlamentariskt flerpartisystem. tillEtiopiens första demokratiska parlament kommersannolikt att äga rum i början av nästa år.Det är en mycket besvärlig procedur att inomloppet av gå från diktatur till demokrati.En ytterligare svårighet är att finna former församarbete mellan uppemot 80 olika folkgrupper.Etiopien har ännu en lång väg att vandra. Processenhar varit tidskrävande, och motsättningar mellanövergångsregeringen och olika oppositionellagrupper har präglat arbetet. En del av dessaoppositionspartier har vägrat att ta avstånd frånvåld som ett medel att uppnå sina politiska syften.Detta är självfallet oacceptabelt. Tyvärrförekommer även övergrepp från myndighetshåll.Sverige har varit, och kommer även fortsättningsvisatt vara, starkt engagerat i det etiopiskademokratibyggandet. är inte ensamt utandelar detta engagemang med en rad givarländer.Ett exempel är en uppvaktning hos den etiopiskepresidenten som deltog itillsammans med andra länder, då såväl kritiskasom konstruktiva synpunkter och råd rörandedemokratiprocessen framfördes. Det stod vid dettatillfälle helt klart att övergångsregeringens strävanär att söka en formel för demokrati som minimerarrisken för orättvisor och därmed missnöje som kanleda till förnyat våld. Vid de kontakter vi har haftmed en rad oppositionella grupper framkommerockså ett starkt avståndstagande från våld som ettredskap i politiken.Herr talman! Vad beträffar situationen iOgadenregionen, som särskilt tarupp i sin fråga, är det riktigt att det finnsspänningar. Oroligheterna i detta område, den s.k.Region 5, har tyvärr tilltagit inför valet, som idenna del av landet sannolikt måste uppskjutascirka en månad.Ogaden är ett extremt fattigt och underutvecklatområde, och oroligheterna utgör delvis enåterspegling av konfliktsituationen i . Debottnar i motsättningar mellan olika grupperingarav de etniska somalier som befolkar området.Centralregeringens ingripanden har lett tillförluster på bägge sidor, men konflikten har kunnatbegränsas till det berörda området. Vad jag tidigaresagt om att har en lång väg att vandragäller i särskild grad Region 5, där försonings- ochdemokratiseringsprocessen måste ses som enmycket långsiktig uppgift.Herr talman! Det är min förhoppning att denspänning refererar till kommeratt avta i samma takt som demokratiprocessenfortgår. Valen representerar en milstolpehärvidlag. Därmed kan dock det internationellasamfundet inte slå sig till ro. Det måste ävenfortsättningsvis söka dela med sig av den erfarenhetdet har på demokratibyggandets område, där inteminst har stor kompetens. Vi kommer attfortsätta att, i alla våra kontakter med etiopiskagrupperingar, framhålla det centrala i att parternasöker lösa eventuella konflikter genom fredligaförhandlingar. Våld och demokrati är oförenligaföreteelser.Anf. 165 ():Fru talman! Jag vill tacka utrikesministern försvaret.Jag instämmer gärna i att det är betydandesvårigheter för ett land att gå från diktatur tilldemokrati. Det såg verkligen positivt ut, och vihade stora förväntningar på Etiopien.Men jag måste konstatera att i Region 5 hardemokratiutvecklingen inte bara stagnerat utanockså fått ett stort bakslag. Sedan januari månadhar 808 politiskt aktiva arresterats. Den 22 februarisköts 50 fredliga demonstranter av regeringsarménstrupper, dvs. övergångsregeringen i sköts därför att de demonstrerade för enfolkomröstning om den framtida statusen. Blanddessa demonstranter fanns många folkvaldaregionpolitiker från det största partiet, ONLF.Vidare fanns det många intellektuella.Utvecklingen har varit följande. Den17 april besökte presidenten i Ogaden.Där diskuterades situationen. Då framfördes frånONLF en vädjan till centralregeringen om att hafredliga förhandlingar för att lösa konflikten. Pådetta svarade centralregeringen med att skickatrupp, och det har förekommit massivaflygbombningar.I det här läget är det viktigt att omvärlden reagerar.Jag undrar om utrikesministern kan tänka sig attinför de förestående valen, då det kommer attfinnas en mängd observatörer i landet, försökaverka för att en delegation kan få besöka Ogadenoch där informera sig om läget och diskutera medparterna?Anf. 166 Utrikesminister ():Fru talman! Jag skall gärna ta upp frågan med vårambassadör om vi på något sätt kan göra som ViolaFurubjelke föreslår. I fråga om en delegation serjag i mitt underlagsmaterial att riksdagsmanLennart Brunander, , är en av deinternationella observatörerna. Vad jag förstår ärdet inte någon stor delegation från svensk sida.Men jag vill gärna ta upp frågan och se om det finnsnågot vi kan göra i den riktningen.Jag vill gärna konstatera att vår beskickning påplats har kontinuerliga kontakter med olikagrupper och deltar i den internationella dialogen iAddis Abbeba.Vi anslog till den . Det är ett bidrag som SIDA harställt upp med. En svensk är konsult åt UNDP meduppgift att bidra till utformningen av vallagen. Vihar även via SIDA gett stöd till symposier omkonstitutionen, och hardeltagit i den s.k. ad hoc-kommittén för att hjälpademokratiseringsprocessen. Vi är ocksåengagerade i återuppbyggnaden av rättsväsendet iEtiopien, och vi bidrar till ett särskilt upprättandeav ett åklagarämbete. På det sättet har en lång radåtgärder vidtagits för att stödja den allmännademokratiseringsprocessen i . De ärviktiga.Jag noterar särskilda påpekandeom situationen i Ogaden. jag skall gärna ta fasta påförslaget och i dialog med vår beskickning se om detfinns något vi kan göra. Jag vill bara göra denreservationen att jag vill höra de våra på platsen.Anf. 167 ():Fru talman! Detta är alldeles utmärkt. Jag tror attdet vore bra om det gick att informera sig påplatsen.Jag har också nåtts av rapporter om attbiståndsorganisationer förvägras arbeta i Ogaden.Eftersom det är en extremt fattig region -- somockså utrikesministern sade i sitt svar -- är dettaförödande för människorna där.Jag fick ett fax från den person som haruppmärksammat mig på dessa problem. Hanskriver: ''Jag har också ringt Diridado och debekräftar att befolkningen flyr från städer tilllandsbygden. Flygbomber fortsätter fortfarandetrots att regimen i förnekar detta.Det har förekommit sammandrabbningar mellanlokalbefolkningen och EPRDFstyrkor de senastedagarna. ''Fru talman! Jag har inte väckt denna fråga för att pånågot sätt gå i polemik med utrikesministern, utandärför att jag känner en stor oro. När en sådaninformation kommer oss till del måste vi agera pånågot sätt. Jag tror att det skulle vara mycket braom med sina goda kontakter kunde göranågot.Anf. 168 Utrikesminister ():Fru talman! Jag skall ta kontakt med vårbeskickning och framföra uppgifterna ochsynpunkterna som har kommitmed. Sedan får vi se vad vi kan få för någon typ avkonstruktivt agerande från svensk sida.Anf. 169 ():Fru talman! Jag tackar för det. Jag vill bara tilläggaatt de uppgifter jag har fått, som naturligtvis kananses vara partiska, har bekräftats av Amnesty.Faktauppgifter vad gäller dödsskjutningar, tortyroch arresteringar är riktiga enligt Amnesty.Överläggningen var härmed avslutad.26 § Svar på fråga 1993/94:525 om avdragsgillkostnad för förlust på grund av brottAnf. 170 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig om jagär beredd att verka för att butikers förlust avkontanta medel vid rån och inbrott blir avdragsgillai näringsverksamheten.Grundläggande för inkomstbeskattningen är attavdrag får göras för driftförluster men inte förkapitalförluster. Till kapitalförlust räknas förlustsom inte har samband med någon förvärvskällasamt förlust som visserligen har ett sådant sambandmen som inte kan anses normal för förvärvskällani fråga. Avgörande för avdragsrätten vid förlust pågrund av brott, t.ex. ett butiksrån, är alltså omförlusten kan anses normal för verksamheten ellerinte.Gränsen mellan drift- och kapitalförlust är svår attdra. I mer än ett halvt sekel harförvaltningsdomstolarna besvarat denna fråga medja eller nej beroende på situationen ochverksamhetens art.Problemet med att näringsidkare vägrats avdrag förförlust på grund av brott har ocksåuppmärksammats , bl.a. avskatteutskottet som vid sin behandling av motioneri ämnet uttalat sig inte vara främmande för attnuvarande regler kan behöva omprövas (bet.1992/93:SkU21). En sådan omprövning bör enligtmin mening nu komma till stånd.Det är emellertid inte möjligt att utan vidare ändrareglerna. En utvidgning av avdragsrätten väckerflera frågor, t.ex. hur försäkringspremier ochförsäkringsersättningar skall behandlas. Vidarekan särskilda beviskrav behöva uppställas. Fråganom kapitalförlust berör även andra grundläggandeprinciper i regelsystemet. Frågan om avdragsrättbehöver alltså utredas. Mitt svar till FredrikReinfeldt är därför att jag kommer att föreslå att enutredare utses med uppdrag att ta fram förslag tillregler som på ett rimligare sätt än dagens ordningskall möjliggöra avdrag för förlust vid brott.Anf. 171 ():Fru talman! Jag konstaterar att jag har fått ettmycket bra svar av statsrådet och att det fullt uttillmötesgår min förhoppning att frågan snart skallfå en bra lösning.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Svar på fråga 1993/94:534 omrealräntelånAnf. 172 Statsrådet ():Fru talman! i har frågatfinansministern om regeringen avser att vidta någraåtgärder med anledning av de realräntelån somRiksgäldskontoret har inlett försöksverksamhetmed. Arbetet i regeringen är fördelat så att det ärjag som skall svara på frågan.Riksgäldskontoret har inlett en försöksverksamhetmed s.k. realräntelån. Ett realräntelån är ett lån därden nominella avkastningen är knuten tillinflationsutvecklingen i landet, vilket innebär attden reala avkastningen är säker. Löptiden på detlån som kontoret erbjuder är 20 år.Lånet är konstruerat såsom en s.k. nollkupongare,dvs. all ränta förfaller till betalning vid löptidensslut.