prot · GH0957 · 1994-02-09 00:00:00 — Det har skett i form avungdomspraktikplatser, , mycketstora utbildningsinsatser, starta-eget-projekt ochmycket mer. Årets budgetförslag innehåller ocksååtgärder som berör 400 000 personer.Men de viktigaste åtgärderna kommer att bli attskapa riktiga jobb. Det gäller därför att se till attdels redan befintliga företag får möjlighet attöverleva och utvecklas, dels att nya företag gesmöjlighet att födas, växa och utvecklas. De nyaarbetstillfällena kommer också att tillskapas främsti de små och medelstora företagen.Det har vidtagits en rad åtgärder för småföretagenunder den nuvarande regeringens tid. Jag vill härnämna några.Vad gäller bättre riskkapitalförsörjning harindustri- och nyföretagarfonden tillskapats ochstartat. Under det år som den har varit i gång haröver 1 000 lån beviljats. Utvecklingsfonderna harombildats till bolag, och de kommer att förfogaöver 2,5 miljarder i riskkapital -- alltså även denmiljard som socialdemokraterna ville dra in.Kvinnornas situation har tagits upp i dettasammanhang; man säger att även de skall hatillgång till riskkapitalet. Riskkapitalbolagen har6,5 miljarder kronor.Något av det viktigaste är att bankerna börjartillfriskna. Jag vill här ge en elogeför ett mycket fint arbete i bankakuten.Sänkt ränta är den bästa hjälpen för både denenskilde och företag. Därför är den ekonomiskapolitiken så viktig. Med de resurser som finnskommer det att bli lättare att låna i de svenskabankerna. Det börjar komma in mycket pengar ibanksystemet, och dessa pengar måste lånas ut.Det kommer att ge utrymme för investeringar.Tillväxthämmande skatter och avgifter har sänkts.Vi har exempelvis fått sänkta arbetsgivaravgifter.Skatten på arbetande kapital har sänkts. Vi har fåttsänkt turistmoms, sänkta energiskatter, sänkt skattför egenföretagare och fåmansbolag, ochkvittningsrätten för nystartade företag haråterinförts. Dessa åtgärder har inneburit ungefär 14miljarder i sänkta skatter för småföretagen; detstimulerar till nya jobb.Vad gäller förbättrad forskning och utbildning harstora insatser för våra högskolor gjorts.Teknikbrostiftelser kommer att bli en god tillgång iden tekniska utvecklingen.Jag håller med om en sak,nämligen att skogsråvaran behöver förädlas bättrei vårt land. Det har också inäringsutskottet föreslagits att man skall göra så.Nu måste vi gå vidare med det. Skogsråvaran är denviktigaste råvaran vi har, och den behöver förädlasi större utsträckning här i landet.Det har gjorts stora satsningar i infrastrukturen.Vägar och järnvägar har fått13-14 miljarder kronor, och det glesarelänsvägnätet har fått specialdestinerade medel.Ytterligare viktiga förslag kommer under vårensom innebär bättre råd, stöd och kapital tilluppfinningar och innovatörer. Det har varit svårtatt få igång verksamhet kring uppfinningar i vårtland; man har sålt uppfinningarna till utlandet.Men vi behöver dessa nya produkter så väl i vårtland. Det är därför riktigt att stimulera både medråd och kapital.Under den allmänna motionstiden tog jag uppfrågan om att vid våra högskolor inrätta utbildningför entreprenörer. Vi har många typer avutbildningar i vårt land. Men de allra flestautbildningar riktar sig till blivande löntagare,medan mycket få utbildningar finns att tillgå förblivande entreprenörer och företagare. Vi bordeinrätta betydligt fler utbildningar som riktar sig tilljust denna grupp.Vårt land behöver många nya företagare. Det voredärför riktigt att satsa mer på en sådan utbildning.Det skulle vara bra om det satsades på exempelvishögskolan i . Den utgör ett bra exempelmed god grund att bygga på.Under det senaste året har jag också åkt runtmycket och träffat olika företagarorganisationer.Jag har kunnat märka att ur en mycket strävsamsituation har det uppstått ett slags folkrörelse runtföretagandet i vårt land. Det har uppstått olikanätverk mellan företag. Ett sådant nätverk är , som leds av innovatören AndersRosén. Detta nätverk har samlat stora skaror runtomkring i vårt land. Dessa människor spriderbudskapet om möjligheterna att vara företagare,för att därmed skapa nya jobb. Det är ett exempelpå en stimulans som finns.Som jag sade har många företag haft detsynnerligen strävsamt . Manskall inte förringa de svårigheter som kvarstår, mentrots dem kan man se en rad ljuspunkter. Det hartalats om dem tidigare. Produktiviten har höjts,bytesbalansen är mycket bra, exporten harutvecklats bra, varslen om uppsägningar minskaroch nyanmälda jobb ökar. Så kan man räkna uppden ena punkten efter den andra. Det visar att detfinns en begynnande tillförsikt och framtidstro.Anf. 85 () replik:Herr talman! Eftersom arbetsmarknadsministerBörje inte behagar vara närvarande ochjag inte får tillfälle att nu diskutera ett antal frågormed honom -- han företräder regeringen, menockså -- ställer jag nu frågan till KjellEricsson. Jag hoppas att han kan svara förCenterpartiet i denna debatt.Min fråga gäller de pengar som AMS vill användatill ROT-projekt. I arbetsmarknadsutskottet har visocialdemokrater tagit initiativ i denna fråga.Kommer Socialdemokraternas initiativ att fåCenterpartiets stöd? Det skulle vara väldigtvälgörande för marknaden om ge något besked om det, den marknad somman i många andra sammanhang talar så väl om.Det är nämligen så, att i och med att AMSframställning kom till regeringen väntar signaturligtvis marknaden ett besked. I avvaktan påatt ett bidragssystem skulle inrättas har mannaturligtvis dragit ned på sina planer ochaktiviteter. Att regeringen över huvud taget intelämnat något besked har i sig varit till skada. Dethade varit bättre med ett klart nej i november i fjolän att hålla frågan öppen. man kan få beskedom detta från regeringen eller riksdagensmajoritet, desto snabbare kan ROT-projektkomma i gång, och därmed kan arbetslöshetenbland byggnadsarbetare minska. Arbetslöshetenbland byggnadsarbetare är i vissa län uppe i 50 %.Denna fråga är alltså väldigt angelägen.Anf. 86 () replik:Herr talman! Det har satsats mycket medel påarbetsmarknadspolitiken, som jag sade i mitthuvudanförande. Det har satsats påungdomspraktik, , utbildning osv.Det har uppstått ett visst överskott hos AMS. Precissom sade i sitt anförande berordetta överskott på att man undersommarmånaderna hade dragit ned påverksamheten. Det fanns inteungdomspraktikplatser osv. i samma utsträckningdå. Hur mycket pengar som återstår kan jag i dethär läget ej ange.Om satt här i kammaren ochlyssnade under anförande hördekanske att varberedd att diskutera insatser på detta område. Detär vad jag också kan säga genom att hänföra tillBörje anförande.Anf. 87 () replik:Herr talman! Det är naturligtvis litet trist attbehöva föra denna debatt på ett sådant här sätt, ifrånvaro av arbetsmarknadsministern. Men det ärju inte mitt fel, och det är inte kammarens fel. Detär arbetsmarknadsministerns fel.Jag noterade också att arbetsmarknadsministernsade att han är beredd att diskutera. Det var densista replik som han fällde i replikskiftet mellanLaila och honom, efter en långdebatt. Sedan försvann han från kammaren, och vifick inget tillfälle till diskussion medarbetsmarknadsministern på denna punkt.I och för sig är det inte längre så intressant.Arbetsmarknadsministern har låtit alla tågen gå idenna fråga. är det i stället intressant att få redapå vad majoritet kan komma att säga.Jag har respekt för att inte harmandat att uttala sig för . Men jag villändå testa honom i denna fråga. Han är ju den endesom är tillgänglig i denna kammardebatt fördiskussion i frågan.AMS är väl medveten om hela problematiken. Jagsitter själv med i . Jag behöver ingeninformation från om vad AMSöverskott beror på. Det beror på regelsystemetsförändringar, som regeringen är skyldig till. Mennär det nu är så, är det viktigt att använda pengarnapå ett förnuftigt sätt.Anf. 88 () replik:Herr talman! är indignerad överatt inte är kvar i plenisalen.Arbetsmarknadsministern har en oerhört storarbetsbörda. Han har många besökare, och hanbesöker många. Han tar emot alla på bästa sätt.Därför kunde han inte vara kvar här.Arbetsmarknadsministern var ändå med i debatteni den första rundan, där bl.a. Socialdemokraternasföreträdare ställde frågor och fick svar. När detgäller frågan om AMS-medel sade han att han varberedd att diskutera ROT-pengar.Anf. 89 () replik:Herr talman! Det var en väldigt lång rad positivaåtgärder för småföretagen som upp. Om det hade varit bra åtgärder bordedet vara en väldig fart på småföretagen, och deskulle anställa massor av folk. Men så är det inte.Småföretagare som man träffar är trots allt inte sånöjda. De pekar på en rad problem som de ställsinför. nämnderiskkapitalmarknaden, och den är alldeles för trög.Regeringen har alltså börsnoterat de storariskkapitalbolagen, och det innebär att deegentligen inte kan ta några risker, därför attaktieägarna då drabbas och riskerar att få problempå börsen.Ett annat problem är den ekonomiskabrottsligheten, som förvrider konkurrensen ochförsätter företagen i svåra situationer, och somibland tvingar dem till skattefusk och andra ''grå''åtgärder för att de skall klara sig. Regeringen harvarit alltför passiv på det här området under dessatre år.Ett tredje problem som småföretagarna pekar på äratt efterfrågan har försvunnit, på grund avåtstramningspolitiken. De människor som brukadebeställa saker av dem törs inte göra det , avrädsla för att inte klara sin egen ekonomi.Det är på de här områdena som man måste vidtaåtgärder. Det går inte i längden att gödslalevebrödsföretag. Det finns alltså företag somegentligen inte är intresserade av att expandera,därför att de vet vad de har men inte vad de får. Detstimulerar inte till några nya jobb. Stimulansenmåste riktas mot de nya företagen och mot deföretag som vill expandera.Anf. 90 () replik:Herr talman! Jag tror att de insatser som har gjortsför småföretagen är oerhört viktiga. Mycket av detsom småföretagarna själva krävde före valet 1991har genomförts . Avsiktenvar att det skulle tillskapas nya jobb, och det harockså skett.I den senaste småföretagarbarometern uttalas tillförsikt, och det framgår att småföretagenhar nyanställt och kommer att anställa ytterligare.De tror också på ökad produktion framöver.En sak som är viktig, som jag har nämnt mångagånger här i kammaren, är riskkapitalet. Företagenmåste få tillgång till det. Det har tillskapats nyaåtgärder, med Industri- och nyföretagarfonden,med Utvecklingsfondernas medel och medriskkapitalbolagen. I och för sig harriskkapitalbolagen inte fungerat som vi ville frånbörjan, men de börjar bättra sig. Man trycker på attdet behövs ytterligare medel. Det är trots allt frågaom ganska mycket kapital.Det som är ännu viktigare är att bankerna kanfungera som banker. Företagen skall kunna vändasig till bankerna, och relationerna mellan demmåste vara normala. Då kan de också diskuteraolika investeringar, och företagen kan få den hjälpoch det stöd som de behöver. Så har det inte varit,på grund av spekulationsekonomin ,där bankerna råkade mycket illa ut.Därför har vi nu lagt en mycket god grund förnyföretagande och småföretagande i det här landet,och den skall vi bygga vidare på.Anf. 91 () replik:Herr talman! Alla de stimulansåtgärder som harvidtagits borde verkligen ha givit bättre resultat.Man gör en felkalkyl när man bortser från att mängd företag -- kanske -- inteär intresserade av eller inte har möjlighet attexpandera. Det kan röra sig omprivatpraktiserande läkare, advokater eller andraföretagare, som har en viss omsättning, som byggerpå en speciell kompetens. Om de får sänkta skatteroch en massa stimulanser blir det enda resultatet --i värsta fall -- att de förkortar sin arbetstid ochförlänger sin semester. De kan nämligen inteanställa mer folk och vidga sin verksamhet, pågrund av att deras företag ser ut på ett visst sätt.I den senaste görs en analys avförhållandena inom den europeiska unionen, därman pekar på att en stor del av företagen heltsonika inte är intresserade av att expandera. Det ärockså någonting som vi måste ta med i analysen avnäringspolitiken och den ekonomiska politiken idetta samhälle.Anf. 92 () replik:Herr talman! De stimulansåtgärder som harvidtagits för småföretagen är bra för alla. Företagär bra, vare sig de är små, medelstora eller stora.Vi behöver alla typer av företag -- ävenenmansföretag. Alla företag är små från början,men de kan bli större.Man kan inte ha en selektiv beskattning avenmansföretag eller tvåmansföretag, utanbeskattningen måste gälla alla småföretag. Tidigarefanns det ingen rättvisa i systemet, utanegenföretagen och fåmansföretagen vardiskriminerade i förhållande till exempelvisaktiebolagen. har en rättvis beskattninginförts -- skatten har sänkts med 2,5 miljarder.Dessa insatser är mycket viktiga.Regeringens ytterligare åtgärder i fråga om GAS,med möjligheten till rekryteringsstöd, är också enbra sak. Det kommer att generera nyaarbetstillfällen, och företagen kommer att anställa.All övertid innebär, som jag här har redovisat,många nyanställningar under det närmaste året,när företagen ser att omfattningen av order ökar.Det finns alltså många ljuspunkter att peka på, inteminst att utländska investerare återvänder tillSverige. Det finns en rad exempel på detta påsenare tid, och det är också positivt. De olikaåtgärder som har vidtagits stimulerar alltså till ettbra företagsklimat i det här landet, och destimulerar också till nya arbetstillfällen.Anf. 93 ():Herr talman! Jag ämnar tala om regionalpolitik ikvinnoperspektiv.Parollen Hela skall leva har citerats tidigarei debatten . Om det skall vara möjligt måstedet finnas livsbetingelser i glesbygderna -- även förkvinnorna.Detta är en mycket viktig samhällsfråga, som äravgörande för ett fungerande samhälle. Bristen påkvinnor i norra inland påverkar t.ex.livet och hälsan för de ensamma männen, enligtforskningsresultat från Samhällsmedicinskaenheten.Regionalpolitiken måste ta hänsyn till attmänniskor inte är lika; det finns skillnader mellankvinnor och män, det finns olika sätt att leva, ochförutsättningarna är olika i skilda delar av landet.Det behövs ett nytt grepp på regionalpolitiken -- ettkvinnoperspektiv. Kvinnors problem och behov harhittills i stort sett varit osynliga.Det som landsbygdens och glesbygdens kvinnor upplever som de största problemen är debristande möjligheterna att försörja sig där, att fåinflytande i samhället och att få del av samhälletsresurser på motsvarande sätt som männen.De åtgärder som gynnar kvinnor och deverksamheter som de bedriver är alldeles för få, ochde utgör en begränsad del inom regionalpolitiken.Varje län behöver bygga upp ett regionaltresurscentrum -- huvudsakligen med tonvikt påkvinnor. Några län har kommit i gång på litet olikasätt. Vilken form och funktion som de regionalarersurscentren skall ha måste kunna variera utifrånde olika behov som finns i länen. Ett övergripandemål för alla är att kvinnoperspektivet så småningomskall vara integrerat i all verksamhet.Jag menar att en viss del av länsanslagen bordevikas för att skapa regionala resurscentra. För attlänsstyrelserna skall kunna utnyttja dessa medelmåste de presentera ett program förkvinnobefrämjande åtgärder. De regionalaresurscentren blir viktiga redskap för att genomföraprogrammen. Genom en bred förankring i nätverk,kvinnogrupper och myndigheter garanterarprogrammen att länets kvinnosatsningar drar åtsamma håll och att medlen utnyttjas på ett effektivtsätt.För att kunna samla erfarenheterna från det somgörs runt om i landet behövs sedan ett nationelltresurscentrum. Detta nationella centrum bör ha tilluppgift att följa projekt, att förmedla kontakter,tips och idéer, att skapa möten mellan kvinnor, attinitiera och stödja projekt, att initiera forskning, attsamordna, att utveckla kurser och utbildningarsamt att svara för nordiska och internationellakontakter.Glesbygdsmyndigheten bör få i uppdrag att påmotsvarande sätt som länsstyrelserna formulera ettnationellt program för åtgärder med huvudsakligtonvikt på kvinnor på landsbygd och i glesbygd.Såväl och som har kommiti gång med nationella centra.Det behövs ett stabilt forum som kan följa ochanalysera arbetet ute i länen, biträda t.ex. statligautredningar med sin expertkunskap och verka föratt föra in kvinnoaspekter i politik ochsamhällsplanering på olika områden. Genom ettnationellt resurscentrum kan alla dessa behovtillgodoses.Att starta och driva ett eget företag är för mångakvinnor på landsbygden alternativet till ettlönearbete som inte finns. Kvinnor startar oftaenskild firma, koooperativ eller annan typ avföretag som missgynnas av gällande regler när detgäller att få lån.Kvinnor lånar i regel lägre belopp än män.Kapitalinsatsen är lägre när kvinnor startar företag.Kvinnor tycks ha svårare än män att få banklån.Kvinnor klarar sig, eller tvingas klara sig, på hälftenav den finansiering -- eget kapital, lån och bidrag --som manliga nyföretagare får.Kvinnor vill inte ta stora ekonomiska risker utan tarsmå steg. Den som vill starta företag utan att tastora risker skall inte missgynnas -- snararetvärtom!I dag tillgängliga finansieringsformer tar inte itillräcklig utsträckning hänsyn till kvinnliganystartares situation, och det är inte överraskandeatt endast var sjunde företagare och var femteföretagsstartare är kvinna.Det måste finnas goda möjligheter till olika formerav lån från utvecklingsfonder m.m. utan krav på attdet är ett aktiebolag. Många kvinnor föredrar t.ex.kooperativa företagsformer.I stödområdena är det vanligt att ha flera jobb,antingen parallellt eller säsongsvis. Det borde varamöjligt att studera på halvtid eller ha annat arbetepå halvtid som man startar eget företag.Därför bör starta-eget-bidraget kunna användasmer flexibelt, i synnerhet i stödområden.Nyföretagarlånet är inte anpassat för kvinnligaföretagare. Lånebeloppet har för hög nedrebeloppsgräns. Nivån bör sättas så att lånet passaräven för kvinnliga företagare.Herr talman! Samhället är inte enkönat. Kvinnoroch män fungerar olika, har olikavardagsverklighet, tänker och talar olika, har olikabehov. All politik, inte minst regionalpolitik, måsteanpassas efter detta faktum -- annars blir kvinnorosynliggjorda och missgynnade.Anf. 94 ():Herr talman! Först några ord omarbetsmarknadsministerns närvaro i kammaren.Frågan om ROT-program har faktiskt ställts här ikammaren av ,socialdemokratisk talesman iarbetsmarknadsutskottet. Då vararbetsmarknadsministern närvarande, men han gavinget svar. Den fråga jag ställer mig är: Är det såatt ministern tar emot alla besökare, lyssnar på democh pratar med dem -- utom om de ärriksdagsledamöter?Herr talman! I en intervju i Östgöten imars 1992 sade arbetsmarknadsminister : Jag tänker inte sitta kvar ochadministrera en arbetslöshet på 6 %.I dag, , är arbetslösheten merän det dubbla, och ministern sitter kvar -- och jagtänker inte kräva hans avgång; jag brukar inte ägnamig åt sådant. Men man kan då inte påstå attarbetsmarknadsministern har tagit krafttag för attbekämpa arbetslösheten.Vi socialdemokrater har gångefter annan lagt fram alternativ till passivarbetslöshet, men intresset för samarbete för att fåi gång jobb har inte varit särskilt märkbart.Arbetslöshet är en stor tragedi för dem somdrabbas. Vad som händer med familjerna, hurbarnen mår och vad detta får för konsekvenser kanvi inte utläsa i dag.Arbetsmarknadssituationen har lett till att nära påvarje familj i har någon familjemedlemsom saknar arbete.Värst drabbade är våra ungdomar, som inte får enreell chans till en fast förankring påarbetsmarknaden. Även kvinnornas situationförsämras nu raskt genom de neddragningar somsker i den gemensamma sektorn.Trots att det ser mörkt ut finns det möjligheter, mendå måste politiska beslut till. Det måste finnas enmedvetenhet och en vilja att återskapa enfungerande näringspolitik.Basindustrierna är, och har så varit ,ryggraden i näringsliv. De omfattandeinvesteringar i mångmiljardklassen som förnärvarande pågår i är mycket positiva ochsäkerställer en fortsatt gruvdrift.SSAB har gjort betydande vinster.Trots detta har viljan att investera i företaget iLuleå inte varit särskilt stor.Mot denna bakgrund är det beklämmande att se attregeringen faktiskt visar större intresse av attrealisera ut än att påverka företagetatt göra satsningar för framtiden.Massa- och pappersindustrin i länet spelar i likhetmed övrig basindustri en mycket stor roll. Dennorrbottniska skogsindustrin måste, i likhet medskogsindustrin i övriga delar av landet, investera iökad förädling och modern teknik för att klarakonkurrensen i det nya Europa.Statligt företagsägande har betytt mycket förNorrbotten. Som länsbo önskar jag naturligtvis attdet skall göra det även framgent. Men ett stortorosmoln hänger över länet, nämligenprivatiseringen.Den borgerliga regeringen verkar till varje pris viljasälja ut våra statliga företag och därmed ävenlandets naturresurser. Det handlar inte om en godaffär för att frigöra kapital för investeringar utanom en realisation med ideologiska förtecken. Nutycker jag att det är dags för att säga ifrånatt vi inte säljer våra naturtillgångar.Herr talman! För att vända den nedåtgåendespiralen måste vi lägga om den ekonomiskapolitiken så att den skapar förutsättningar för jobboch så att bördorna fördelas rättvist. Det måste blislut med att bara gynna de välbeställda.Vi måste få en fungerande arbetsmarknadspolitikdär tiden i arbetslöshet används till framför alltkompetenshöjning och därmed bättreförutsättningar för framtiden. Regeringen verkarsatsa all kraft på gratis arbetskraft i form avarbetslivsutveckling och ungdomspraktik.Udden är riktad mot dem som har detsämst ställt. I debatten kan man höra att det är deför höga ungdomslönerna, att det är arbetsrättensregler eller att det är de alltför förmånliga reglernavid arbetslöshet som gör att ungdomarna inte fårjobb. Men det är ju inte sant! Regeringen verkar hainriktat sig mer på att bekämpa de arbetslösa än påatt bekämpa arbetslösheten.I har vi goda förutsättningar -- det är ettrikt län. Vi har en väl utbyggd högskoleutbildning,om vi bara får bevara den och fortsätta att utveckladen.Vi som bor i detta stora län -- det handlar om enfjärdedel av landets yta -- tycker att vi kan krävasamma förutsättningar som andra delar av landet.Vi tycker att kommunikationerna kan byggas ut hososs så att vi kan bygga vidare i länet.Jag har bara kort velat ge några exempel på hur detser ut i och visa att det finnsförutsättningar. Vi har utvecklat detta närmare i enmotion som vi lämnade in i januari månad.Vi norrbottningar känner oro för våra ungdomar.Våra unga familjer lämnar länet när enkonjunktursvängning kommer i de sydliga delarnaav landet. har inte råd att förlora sinaunga -- det är de som är framtiden. För att klaradetta krävs det politisk vilja och kloka beslut, beslutsom kan ge dessa människor en tro inför framtideni det län som sett dem födas och där de vill stannakvar.I detta anförande instämde (båda s).Anf. 95 (): replikHerr talman! Även uttalarindignation över att arbetsmarknadsministern intefinns här i plenisalen . Han var dock här i fleratimmar innan den här rundan började. Dådebatterade han också dessa frågor.Monica säger att arbetsmarknadsministerninte vill prata med riksdagsledamöter. Jag tror attdet är få statsråd som har deltagit i så mångadebatter här i kammaren som justarbetsmarknadsministern. Han har ställt uppmycket i olika debatter, bl.a. frågestunder ochinterpellationsdebatter.Företagare träffar han för att få fram jobb. Hanlägger ner ett enormt arbete på detta.Man säger att han inte har gjort någonting för attskapa arbetstillfällen och att han inte bryr sig om dearbetslösa. Det har aldrig från någon regerings sidasatsats så mycket som det har gjorts nu i form avolika åtgärder. Som jag sade tillkommer det 400 000olika arbetstillfällen i den här budgeten, i form avungdomspraktik, ALU, utbildning och annat.Framför allt skapar vi riktiga, varaktiga jobb. Detär det viktigaste. Detta jobbararbetsmarknadsministern med i mycket hög grad.Anf. 96 () replik:Herr talman! Jag tycker faktiskt inte att det kännsriktigt bra att och jag skall diskuterahuruvida arbetsmarknadsministern fullgör sittuppdrag som minister eller ej.