prot · GH0987 · 1994-04-13 00:00:00 — , lagutskottets -- vilket vi hördetidigare -- och på justitieutskottets område tarriksdagen initiativ i den här kampen där regeringenförhåller sig passiv. Sammanlagt kommerinsatserna att öka med ungefär 128miljoner kronor i form av bl.a. en effektivareskattekontroll. I betänkandet föreslås ett ökatanslag till Polisen med . Detfinns en borgerlig reservation mot det. Det föreslåsökade anslag till kronofogdemyndigheterna. Eninformationskampanj skall riktas mot enskilda ochorganisationer för att höja medvetandet om denekonomiska brottslighetens omfattning ochkonsekvenser.På område efter område skärper nu riksdagenåtgärderna för att bekämpa den ekonomiskakriminaliteten. Men följdriktigt fortsätter deborgerliga partierna att vara motståndare. I varjefråga där riksdagsmajoriteten går fram med ökadeinsatser och skärpta åtgärder reserverar sig deborgerliga partierna. I detta betänkande gör de detnär det gäller ett uttalande om att den ekonomiskabrottsligheten skall prioriteras. Detta vänder sigden borgerliga fyrpartiregeringens representantermot.Man vänder sig mot tillskapandet av en bättre ochslagkraftigare organisation för bekämpandet avekonomisk brottslighet. Även här reserverar sigden borgerliga majoriteten. Man går också emotkravet på en översyn av lagstiftningen för att skärpainsatserna. Man går emot en utvidgning av lagenom åtgärder mot penningtvätt. Man går emotförslagen om ökade ekonomiska resurser tillPolisen för anställande av kvalificerade utredare föratt komma åt den ekonomiska brottsligheten. Dethär bekräftar än en gång att de borgerliga partiernasaknar intresse av och engagemang i kampen motden ekonomiska brottsligheten. Det är jag denförste att beklaga.Herr talman! Avslutningsvis vill jag yrka bifall tillde socialdemokratiska reservationerna 4, 5, 7, 15och 21 i betänkandet.Anf. 109 (nyd):Herr talman! I justitieutskottets betänkande nr 19om anslag till polisväsendet ansluter sig Nydemokrati till Socialdemokraterna när det gällersatsningen på den ekonomiska brottsligheten. Vigör det eftersom vi tycker att det är nödvändigt.Som föregående talare, , sade hardet gjorts ganska litet på den fronten. Den svartasektorn med ekonomisk brottslighet lär gälla över100 miljarder. Det finns en hel del för statskassanatt vinna.Anledningen till att vi tycker att det är viktigt prioriterar bekämpandet av ekonomiskbrottslighet och gör denna satsning är att det börvara en insats från samhället. Dessa 52 miljonersäger sig Polisen kunna fördubbla och återlevereratill statskassan. Det är detta som är finessen. Omman bara får resurser tror jag att man kan anställafolk och se till att den ekonomiska brottslighetenåtminstone stoppas upp litet grand. Det är ensamhällsekonomisk vinst.Herr talman! För övrigt finns det en viktig grund förden enskilda polismannens möjligheter att servaallmänheten, förebygga och beivra brott. Vad somanges i den s.k. portalparagrafen i polislagen ärviktigt. Enligt Ny demokratis åsikt bör enförändring införas i polislagen 2 § som anger att:''Polisen skall upprätthålla allmän ordning ochsäkerhet. Det åligger polisen särskilt att 1.förebygga brott -- -- --'' osv. i enlighet mednuvarande lydelse i polislagen.Därmed skall man återgå till den s.k.generalklausulen i den förutvarandepolisinstruktionen. Syftet med denna förändring ipolislagen är att klart ange vad som är målet medPolisens uppgifter, nämligen att främja rättvisa ochtrygghet och tillförsäkra allmänheten skydd ochannan hjälp när den enskilde individen kränktsgenom brottslig handling eller på annat sätt. Enändring i lagstiftningen i denna riktning är ämnadatt påverka tolkningen av de övrigabestämmelserna i polislagen. Reglerna för polisensbefogenheter skall med andra ord läsas motpolisens ingripandeskyldighet. Dessutom skulleutformningen uttryckligen sätta denbrottsförebyggande verksamheten främst.Herr talman! Beträffande organisationsfrågor börman enligt Ny demokratis åsikt påskyndaförändringar så att man i största möjliga mån görett enda polisdistrikt av ett län. Den administrativaöverbyggnad som polismyndigheten utgörinom länspolismyndigheten skulle därmed minskaavsevärt. Inom länsmyndigheten skall det finnaspolisområden som leds av en operativ polischef urpolismanskarriären. För att uppnå en stark lokalförankring är det vidare angeläget att inrätta lokalapolisnämnder så att kommuninnevånarna får insyni och möjlighet att påverka sin poliskår. Detta börske i större utsträckning än vad som är fallet.Ny demokrati har också uppmärksammat enmotion från som gällergränskontrollen. För att förhindra eller i vart fallförsvåra utförsel av stöldgods krävs ett effektivareutnyttjande av samhällets resurser. Det vore därförnaturligt att utöka tulltjänstemännens åliggandenoch befogenheter till att omfatta ingripanden motutförsel av stöldgods.En tänkbar lösning vore att när det gällergränskontroller jämställa tulltjänsteman medpolisman. Tulltjänstemännen skulle då få sammabefogenheter som polismän att ingripa videxempelvis stöldbrott. Det kan t.ex. röra sig omstulna fordon som förs ut ur landet.Herr talman! När det gäller trafikövervakningen ilandet fråntogs vissabefattningar. För att variationerna inte skall vara såolika vid polisens trafikövervakning i olika delar avlandet förutsätts att ges enpådrivande roll innefattande det nationellaansvaret för åtgärdsprogrammets genomförande.Det innebär att den införda begränsningen iRikspolisstyrelsens befattning medtrafikövervakningen kan gälla. Viföreslår att regeringen i stället meddelarföreskrifter med innebörden att Rikspolisstyrelsenpå den nationella nivån skall svara föråtgärdsprogrammets genomförande och i sintillsynsfunktion aktivt följa utvecklingen på denregionala nivån.Det är uppenbart att dagens prioritering gjorts avpolitiker. , , har i sinforskning fått fram att ju fortare man kör destovärre blir olyckorna, och politikerna har inte varitsena att följa dessa rön. Man har hållit nerehastighetsgränserna och prioriterathastighetsövervakning. Men olycksstatistiken harinte förbättrats nämnvärt. Det enda man lyckatsmed är att försämra den allmänna trafikmoralenoch allmänhetens förtroende för polisen. Det ärmed andra ord hög tid att återskapa förtroendet förtrafikpolisen, och en del i denna strävan är attomprioritera trafikpolisens övervakningsuppgifter.Här förstår jag inte riktigt socialdemokraternasställningstagande. Jag har ett särskilt yttrande frånden socialdemokratiska gruppen i trafikutskottetdär man föreslår exakt samma sak. Däremot harderas kamrater i justitieutskottet inte ställt upp närjag som representant för Ny demokrati krävt exaktsamma saker. Jag vet inte riktigt vad densocialdemokratiska gruppen vill eller inte vill i denhär frågan. Det kanske man kan få svar på.Polisutbildningen är en oerhört viktig och centralsak när det gäller polisverksamheten. För attsäkerställa den utbildningsorganisation som äruppbyggd vid är det viktigt att detkontinuerligt tillförs en jämn intagningskvot. Viföreslår att denna nivå inte bör understiga 500utbildningsplatser under resten av 1990-talet.Regeringen bör också slutföra planerna på att låtaövertalig polispersonal sägas upp med en rimligavgångslön fram till ordinarie pensionsavgång.Detta som ett led i att kunna rekrytera flerungdomar till polisutbildningen. Vad jag förstårförekommer litet olika syn på detta mellandepartementen, men jag hoppas att man kan lösaproblemet för detta har en oerhört viktig funktion.Det har nämligen skett en oerhört stor förändringinom polisarbetet. Man skall övergå till attarbeta på ett helt annat sätt. Den gamla poliskårsom har funnits har jobbat mer medutryckningsverksamhet. Att jobbaproblemorienterat och att exempelvis vakthavandebefäl får gå från sitt skrivbord och börja jobba utepå gatorna igen är en stor förändring. Därförinnebär det en risk om inte den äldre stammen fåravgå med en rimlig ersättning fram till sinålderspension, så att vi får in nytt folk som lättarekan komma in i det förändringsarbete som skerinom polisen i dag.Jag har uppmärksammat en folkpartimotion somvar uppe till behandling i kammaren eller ihöstas. Den gäller de s.k. maskeradedemonstranterna. Ny demokrati håller helt medmotionsskrivaren om att fria medborgare i ettdemokratiskt samhälle öppet skall kunnamanifestera sina åsikter genom demonstrationeroch då kunna påräkna polisens skydd. Attdemonstrera för att ge uttryck för kritik, krav,protest, åsikt etc. är en grundlagsfäst rättighet. Vi skall vara rädda om och värnademonstrationsfriheten.Det förekommer dock att demonstranter sökerdölja sin identitet genom att vid demonstrationbära stickade huvor, masker eller liknande. Dettastrider enligt motionsskrivarens och Ny demokratisförmenande mot hela demonstrationsidén. Man kanpå goda grunder misstänka att den som bär s.k.rånarhuva vid demonstration är ute i helt andrasyften än att fredligt demonstrera för sina åsikter.Varför skulle man annars vilja dölja sitt ansikte?Därför bör demonstrationstillstånd kunna förenasmed villkoret att deltagarna uppträder öppet, utanmaskering.När polisen ger tillstånd för demonstration angesvissa regler och krav för demonstrationensgenomförande. Det kan röra sådant som tid, plats,marschvägar etc. Härvidlag bör även krav ställas påatt deltagarna skall uppträda utan sådan maskeringsom är till för att dölja de demonstrerandesidentitet.Med hänsyn till att Läkemedelsverketsnarkotikaförteckning upptar omkring 200 ämnen ärdet orimligt att fastställa farligheten hos varje ämnegenom s.k. ad hoc-avgöranden i Högsta domstolen.Vid det senaste avgörandet i en farlighetsfråga, iapril 1992, angav vilka kriteriersom skall rymmas inom en tolkning avfarlighetsbegreppet. Tillfälligheter, som hur ensakkunnig vid en personlig bedömning uppfattar ettämne, kan få betydelse för praxisutvecklingen. Dådet finns gott om narkotika i vår närhet och det skerett ständigt inflöde av ny narkotika bör frågan få ensamlad lösning. Det är därför lämpligt att riksdagengenom komplettering av narkotikastrafflagenuttryckligen anger vilka kriterier som skall gälla vidbedömningen av farligheten hos enskild narkotika.Slutligen vill jag ta upp frågan omövervakningskameror. Enligt Rikspolisstyrelsenförövades sammanlagt 331 rån motpost, bank och värdetransporter. 220 av dessa rånvar väpnade. Motsvarande siffror var 401rån, varav 256 väpnade. Antalet rån mot butikervar 397 , varav 231 väpnade.Motsvarande siffror var 487 rån, varav225 väpnade.Trenden är i högsta grad oroande. Under år 1993syntes antalet rån komma att minska, vilket defaktiskt gjorde. Men detta lär ha haft sin grund i attflera rån klarats upp och att rånarna såledesavtjänade sina straff.Vi läser nästan om rån mot butiker ochbanker, ofta med minst sagt obehagligakonsekvenser för de människor som funnits på elleri närheten av brottsplatsen. Att något måste görasinser alla. Men sedan tvekar vi. Vi har olikauppfattningar om brottspåföljder, hur vi skall värnabrotsoffren m.m.Det är nu dags att minska det personligaintegritetsskyddet vid bevakning av allmän platsutanför butiker, bank- och postlokaler om dettaförväntas leda till ett minskat antal rån av butiker,postkontor och banker. Lagen medgerhastighetsövervakning av trafiken medövervakningskameror utan att integritetsskyddetåberopas. Samhällsintresset kan väl inte varamindre när det gäller att förhindra brott i lokalerdär det förvaras mycket pengar. Vad avser kravetpå integritet är skillnaden mellan att filmas itrafiken eller utanför banken, posten eller butikenför oss inom Ny demokrati svår att se.Länsstyrelserna prövar enligt lagen omövervakningskameror ansökningar om tillstånd attnyttja övervakningskameror. Ny demokrati har välförankrade förslag i motionerna Ju619 och Ju810.Detta ger vi regeringen till känna.Herr talman! Självklart står Ny demokrati bakomsamtliga reservationer till detta betänkande. Menpå grund av mängden vill jag begränsa mig till attyrka bifall till reservationerna 1, 9, 10, 11, 13, 20,22 samt 23. För övrigt yrkar jag bifall till hemställani justitieutskottets betänkande nr 19.Anf. 110 ():Herr talman! Den ekonomiska brottsligheten harvarit föremål för en rad utredningar ända sedanslutet av 70-talet. Den har varit ett årligtåterkommande debattämne här i kammaren, förmin del sedan jag kom in i 1988.Jag vill börja med att säga att jag ställer mig bakomdet sade i sitt anförande om denekonomiska brottsligheten. Jag tänker inteupprepa det han har sagt.Det är med tillfredsställelse som jag nu andra åreti rad kan konstatera att utskottet vågar gå längre änregeringen när det gäller insikten omnödvändigheten av ökade insatser för att kommatill rätta med den ekonomiska brottsligheten.Hur väl rättsapparaten än är kommer manändå alltid att få konstatera att brottslingarna liggersteget före. De har hittat nya hål i lagstiftningen ochnya områden att operera på. Rättsväsendet måstehela tiden utvecklas och förbättras för attåtminstone hålla någorlunda jämna steg medbrottsligheten. Men det är när rättsväsendet liggerljusår efter brottslingarna och inte har medel ochverktyg för att kunna hålla jämna steg som denallmänna moralupplösningen blir ett faktum. Omde stora och smarta på området klarar sig, anseräven de små att det är legitimt att sko sig där detverkar vara möjligt. Bakom varje brott finnsbrottsoffer. Så är det även när det gäller denekonomiska brottsligheten.Det finns en majoritet här i kammaren för attsatsa medel på en informationskampanj om ochmot ekonomisk brottslighet. I vanliga fall brukar deborgerliga partierna ha en väldigt stor tilltro tillinformationskampanjer. Så stor brukar den tilltronvara att man ofta anser att det räcker medkampanjer. I detta fall har regeringsföreträdarna enreservation mot utskottsmajoritetens förslag.Vi anser dock inte att det räcker medinformationskampanjer, även om det är en viktigåtgärd. Jag kan glädja mig åt att det nu även finnsen majoritet för att anslå ytterligare medel tillRikspolisstyrelsen för ökade insatser påekobrottsområdet. Vi hade litet olika motionskravmen har alltså enat oss.Herr talman! beslutade attanta en lag om åtgärder mot penningtvätt, en lagsom trädde i kraft och som gällerbanker, livförsäkringsbolag, värdepappersrörelseroch annan verksamhet enligt lagen omkreditmarknadsbolag. I motioner och i enreservation av socialdemokraterna krävs att lagensområde utvidgas till att även gälla andra områdendär stora mängder pengar omsätts, somväxlingskontor och guldhandel. Det är krav somäven vi ställer upp på.Enligt ett inslag i Ekot för någon månad sedanfanns det en viss besvikelse över denna lagsotillräcklighet. Enligt den är det inte möjligt attunder utredningstiden låsa pengar som manmisstänker skall tvättas. Det är en uppgift som jagmåste erkänna att jag inte haft möjlighet att forskavidare i men som man nog skall ta på allvar ochundersöka hur man bör hantera.När lagen infördes hade vi, liksom , motionskravom att lagen skall straffsanktioneras. Utskottetmotiverar avstyrkandet av vår motion med att EU-staterna överenskommit att man skall avvakta enutvidgning av lagen till dess att en utvärderinggjorts. Det är en märklig motivering, eftersom vi iSverige inte alls har straffsanktionerat lagen. Nuhar det kommit till min kännedom att en anmälangjorts till . En granskning avSveriges efterlevnad av EU-direktivet kommeralltså att ske. Jag saknar socialdemokraterna i frågaom detta krav.Vänsterpartiet har ett motionskrav om ennedskärning av anslaget till säpo med 200 miljoner.Säkerhetspolisen har under mina år i fåttsitt anslag ökat med procentuellt mycket störrebelopp än annan polisiär verksamhet.Vi har samma motivering till vårt yrkande somtidigare, nämligen dels att det säkerhetspolitiskaläget för har förändrats, dels att det i dennabudgetpost ligger anslaget till den specialstyrkasom anser att vi inte behöver.Herr talman! Under rubriken ibetänkandet döljer sig Vänsterpartietsmotionskrav om ett lagstöd i polisförordningen ochrättegångsbalken för att polisen skall ta kontaktmed den ansvarige för kyrkolokalen och samarbetamed denna om hur problemen skall lösas. Underden socialdemokratiska regeringen var svaret pådenna begäran att proportionalitetsprincipen vartillräcklig. Det utgick även en skrivelse om detta tillpolismyndigheten. Att detta inte är tillräckligt visarsenast fallet . På denna punkt saknarjag kds.Så vill jag något kommentera reservation 15 omöversyn av den straffrättsliga lagstiftningen. Ävenvi tycker att det är nödvändigt med en översyn,eftersom de olika straffskalorna, med nu ändradestraffskalor, inte riktigt står i proportion tillvarandra. Man kan även se om det är möjligt att fåin annan påföljd när det gäller en del brott.Reservation 21 om kontraktsvård för rattfylleristerär helt i överensstämmelse med Vänsterpartietstidigare yrkanden.Till sist, herr talman, vill jag uttala mintillfredsställelse med att poliser från 20 länder nu ärsamlade i för att diskutera internationelltsamarbete om bl.a. sexualbrott mot barn ochhandel med barnpornografi. Det finns en motionom detta fogad till betänkandet. Det är ettsamarbete som tidigare knappast existerat.Ordföranden för arbetsgruppen för brott mot barnär en norsk polischef . Det honfrämst nu efterlyser är utbildning. Hon säger attdessa brott skiljer sig från all annan kriminalitet ochkräver särskilda kunskaper. Förbättrade lagar ocheffektivt samarbete med andra, som psykologeroch socialarbetare, kräver hon också.Även om det inte hör till dagens debatt, men väl tillregeringens vånda just , vill jag anföra vad påpekar: Sedan innehav avbarnpornografi förbjöds i sedanhittar norska tullen inte längre barnpornografiskaalster utan endast den tillåtna vuxenpornografin.Hon fortsätter vidare: Även om barnpornografinsäkert inte har försvunnit helt, har marknadenkraftigt begränsats.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall tillVänsterpartiets meningsyttring under mom. 13, 24och 54. Vi kommer att rösta på reservationerna 4,5, 7, 15 ochAnf. 111 ():Herr talman! Vi behandlar nu justitieutskottetsbetänkande Anslag till polisväsendet. Som redanhar sagts bygger betänkandet påbudgetpropositionen. I betänkandet behandlasockså en hel del motioner. Till betänkandet harfogats ganska många reservationer. Jag tänker intekommentera alla reservationer utan jag nöjer migmed ett urval.När det gäller regeringens riktlinjer förpolisverksamheten under /95 kandet kostateras att det övergripande målet skall varaatt minska brottsligheten och öka tryggheten isamhället. Vid sidan av det brottsutredande arbetetskall polisen bedriva brottsförebyggande arbete.Ett sätt att nå målet minskad brottslighet och ökadtrygghet är att polisen på det lokala planet i ökadutsträckning bedriver sin verksamhet i form avnärpolis. Med närpolisverksamhet avses att polisenorganiseras i små lokalt anknutna arbetsenheteroch i form av kvarterspoliser. Meningen är attnärpolisverksamheten i första hand skall inriktas påbrottsförebyggande och problemorienterat arbete.Poliserna skall vara synliga och tillgängliga bl.a.genom fotpatrullering. Närpolisen skall ocksåkunna utreda mindre och okomplicerade brott.Meningen är att närpolisen tillsammans medenskilda kommuner och organisationer skallbedriva en verksamhet som förebygger brott ochskapar trygghet på det lokala planet.Utöver närpolisverksamhet finns ibudgetpropositionen riktlinjer för denbrottsutredande polisverksamheten, som bl.a.pekar på det angelägna i att den kvalificeradepolisverksamheten utvecklas när det gäller metoderoch organisation.Beträffande trafikövervakning anges att aktivitetoch synlighet måste öka, liksom att särskilduppmärksamhet skall ägnas åt onykterhet i trafikoch fortkörning. Trafikövervakningen skalldessutom i ökad utsträckning utföras av polis somhar andra huvuduppgifter.När det gäller effektiviseringar ochrationaliseringar, inte minst med utgångspunkt frånde redan beslutade besparingarna, skalllänsstyrelserna liksom ha huvudansvaret föratt rationaliseringar inom polisväsendetgenomförs.I fråga om inriktningen mot olika slags brottslighetframgår det av budgetpropositionen att särsrkildasatsningar skall göras på våldsbrott, narkotikabrottoch ekonomisk brottslighet.Beträffande riktlinjerna för polisverksamheten ärvi i justitieutskottet ense med regeringen. Däremotfinns det många enskildheter där det råder oenighetinom utskottet. En av dessa frågor gällerhanteringen av den ekonomiska brottsligheten.Som framgått av anförandeföreslår socialdemokraterna och nydemokraternatillsammans att det skall tillföras 50 miljoner kronorför personalförstärkningar inom polisens ekorotlar.Personalförstärkningarna skall ur deras synvinkelses som extra prioritering av kampen mot denekonomiska brottsligheten.Vi i regeringspartierna vill precis somsocialdemokraterna och nydemokraternaprioritera kampen mot den ekonomiskabrottsligheten. Men vi menar att det inte alls är såenkelt som att enbart tillföra polisen extra resurser.En kort tillbakablick på hanteringen av denekonomiska brottsligheten visar att mycket redanhar gjorts men att förändringar tar tid.Justitieutskottet anordnade en offentligutfrågning om den ekonomiska brottsligheten. Viddenna utfrågning framkom det att under slutet av80-talet hade situationen utvecklats mycketnegativt när det gäller utredandet av ekobrotten.Den slutsats som vi drog efter utfrågningen var attdet behövdes tillsättas en utredning som gjorde enöversyn av åtgärderna mot den ekonomiskabrottsligheten. I vårt betänkande anvisade vi bl.a.ett antal åtgärder som vi ansåg angelägna.Regeringen tillsatte en sådan utredning meddirektiv som hämtats från vårt betänkande.Riksåklagaren och fickutredningsuppdraget gemensamt. Den färdigautredningen presenterades i januari 1992.Utredningen kom fram till ett antal konkretaförslag till förändringar. Bl.a. föreslogs enfullständig översyn av skattebrottslagen, eftersomden är både omodern och komplicerad att hantera.Även andra lagar pekades ut som svåra att arbetamed.I utredningen pekades också på behovet av ettnärmare samarbete mellan åklagare och polis samten effektiv och förnyad form avförundersökningsrutiner. Bl.a. förslogs attarbetsplaner skulle upprättas och att polis ochåklagare skulle arbeta i fasta arbetsteam.Eftersom den ekonomiska kriminaliteten ärbåde sofistikerad och välplanerad somdet i den verksamheten utnyttjas avanceradetekniska hjälpmedel, måste man effektivisera ochmodernisera ekoutredandet. Utredningen ansågdärför att det behövdes ändrade arbetsmetoder,central metodutveckling, mer utnyttjande avekonomisk expertis och ökad kompetens hos bådeåklagare och polis. Såväl beträffandearbetsmetoder som metodutveckling ochutbildning har alltså utredningen lagt framkonkreta förslag till åtgärder.Utredningen föreslog också bättre kontakt ochsamordning med konkursförvaltaren och hansrevisorer. I utredningen påpekas också att det ärangeläget att förebygga ekobrott. Det kan görasgenom att man ser över och förbättrar deförfattningar som reglerar näringsverksamhetliksom att man ser över uppbyggnaden av deskatterättsliga reglerna. Vidare är det enligtutredarna angeläget att de kontrollerandemyndigheterna har resurser att fullgöra sinaarbetsuppgifter.Utöver min genomgång här innehåller utredningenytterligare analys och förslag.Denna utredning ledde sedan till att regeringen gavRiksåklagaren, ochRiksskatteverket i uppdrag att utifrån rapportenoch egna uppslag vidta åtgärder och sedan tillregeringen redovisa vad som sedan gjorts.Myndigheterna inkom med sinaredovisningar. Av dessa framgick vilka åtgärdersom myndigheterna hade vidtagit eller övervägdeatt vidta när det gäller att bekämpa denekonomiska brottsligheten.Riksåklagarens och Rikspolisstyrelsensutredningsarbete har i sin tur lett till att en radandra utredningar tillsatts eller till atttilläggsdirektiv har givits till redan sittandeutredningar. Man skall se över regelverk ochframför allt sådant som har betydelse för utredningav ekobrott i avsikt att förändra lagstiftningen ibrottsförebyggande syfte.