prot · GI0910 · 1994-10-18 00:00:00 — Ju mer man läser om deneuropeiska unionen och förhandlingsresultatet, destobättre tror jag att människor förstår hur viktigt ettmedlemskap faktiskt är.I sakfrågan, som ju inte berörde utan informationsfrågan, ärdet faktiskt så att tidigare inte dömtmot pentaklorfenol. Det handlade då om en renprocedurfråga. är det utklarat: fårbehålla sitt undantag. Därutöver har frågan väckts omatt ha en hårdare miljöbestämmelse om detta i helaEG. Det finns alltså en dynamik i det hela, somKrister Skånberg ser som någonting negativt.Det är förhandlingsresultatet integillar. Det finns dock korrekt beskrivet i materialet.Anf. 42 ():Fru talman! Jag är naturligtvis glad över att manåtminstone har fått ett undantag under de här åren.Om det nu finns en hänvisning till miljögarantin - detfinns det inte i de övergångsbestämmelser som jagtagit del av - är jag glad för det.Om svenska folket faktiskt röstar ja tillmedlemskap gäller det att se till attsituationen blir så bra som möjligt för oss i Sverige.Där har vi inte olika uppfattning.Mats säger att väldigt många vill hamer information. Det är självklart, och det är skojigtatt det är en bred debatt. Men väldigt många som läserbroschyren tror att det är dagens sanning. Det betyderatt allvarliga glidningar och övertolkningar kan gefolk felaktiga föreställningar.Överläggningen var härmed avslutad.29 § Svar på fråga 1994/95:68 ommyndigheternas EU-anpassningAnf. 43 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omjag avser, vid ett nej i folkomröstningen om EU,ta initiativ till att riksdagsbeslutet ommyndigheters EU-anpassning rivs upp.Med anledning av propositionen om ochden västeuropeiska integrationen konstateraderiksdagen att borde eftersträvaett så nära och varaktigt samarbete som möjligt påalla de områden som omfattas av den inre marknaden.Utrikesutskottet förutsatte då att regeringen vidutarbetande av lagförslag beaktar gällande regler bl.a.inom EG och i det fortsatta harmoniseringsarbetetredovisar hur förslag till lagar och regleröverensstämmer med sådana inom framhöll också att det är viktigt attsvenska myndigheter går igenom på olikaområden och tillvaratar de möjligheter tillharmonisering med EG som finns.Med anledning av detta beslöt regeringen våren1988 att utfärda direktiv till alla kommittéer ochutredare att vid författningar som berör den friarörligheten för människor eller kapital eller på annatsätt berör det västeuropeiska integrationsarbetet ta tillvara de möjligheter till harmonisering som finns samtredovisa hur förslagen förhåller sig till EG:smotsvarande regler.Den 1 januari 1994 trädde i kraft.Avtalet innebär att de EG-regler som intas i avtaletskall gälla i sedan de införlivats med svenskrätt genom beslut av riksdag, regering ellermyndigheter. På de områden som inte omfattas avEES-avtalet har yttrande alltjämtaktualitet.Om svenska folket röstar nej till ett medlemskap iEU kommer EES-avatalet att fortsätta att gälla förSverige som EFTA-land. I det sammanhanget kan detfinnas anledning att ta ställning till hur skallförhålla sig till i övrigt, t.ex. tullregleroch regler på jordbruksområdet.Anf. 44 ():Fru talman! Det är viktigt att fortsätter attutveckla sitt redan mycket goda samarbete med andraländer. Speciellt viktigt är det naturligtvis när detgäller våra stora handelspartner.Det innebär att vi på alla de områden där vi kan halikartade eller likalydande regler, utan att de kommeri strid med djupa svenska kulturtraditioner eller medvåra krav på miljö-och hälsoområdet, skall göra enharmonisering - kalla det gärna för en harmoniseringför det låter trevligare än en anpassning. Men inte merän detta.Jag har fäst mig vid en mening i : "På de områden som inte omfattas av har yttrande alltjämt aktualitet. "Det ger ju en tragikomisk bild av ställning.På de områden som omfattas av skulledet alltså över huvud taget inte spela någon roll vadriksdagen tycker. Riktigt så är det inte. Såvitt jagförstår har fortfarande sin fulla rätt att säganej till en anpassning eller införlivning. Det ärfortfarande så att nej-knappen går att använda iSveriges riksdag - hoppas jag.Anf. 45 Statsrådet ():Fru talman! Vad som står i svaret är att riksdagenredan fattat beslut om . Men när det gällerde ytterligare harmoniseringar som regeringenuppmanades till från sida - det var juriksdagen och dess utrikesutskott som uppmanaderegeringen till harmoniseringsarbete - har yttrandetalltjämt aktualitet precis i den mening som KristerSkånberg åsyftade, att man skall ta hänsyn tillframtida harmonisering. Det är vad det handlar om. Iövrigt har fattat sitt beslut.Sannolikt har i vissa avseendenalldeles rätt, att man bör lägga ner ett sådant arbeteom vi står utanför EU, t.ex. när det gäller tullreglerna.Det är fullt tänkbart att det som gäller som enuppmaning till harmonisering kanske - jag sägerkanske - är sådant där man bör arbeta i sådan andasom antyder i sin fråga. Kanskeskall man få bort den typen av uppmaningar tillharmonisering, medan de eventuellt kan gälla påandra områden, t.ex. jordbruksområdet. Det kanfinnas skäl att där mera se om man skall utvecklaEES-avtalet, som är väldigt begränsat i det området,med ytterligare harmonisering. Det är sådant somriksdagen får bedöma. Jag kan tänka mig att man ivissa fall minskar harmoniseringsambitionerna, iandra kanske de skall finnas kvar.När det står att yttrande alltjämt haraktualitet är det i meningen som uppmaning tillmyndigheterna. När det gäller är dettaredan uppfyllt genom eget beslut.Anf. 46 ():Fru talman! Jag vill återkomma till två saker. Denena gäller reglerna på jordbruksområdet som är enlitet tragikomisk illustration av att riksdagoch regering har varit överanpassliga, om jag fåruttrycka det så. Man trodde sig kunna förutse vad EUskulle kräva av oss på jordbruksområdet. Man gicklitet väl långt, och får man anpassa tillbaka. Fråganär vad regeringen egentligen tycker, bortsett från vadman tror att EU fordrar av oss. Det skulle varaspännande att få veta vad regeringen egentligen anser,inte minst vad anser. Han har jutidigare varit ansvarig för dessa frågor. Vilka reglervore rimliga på jordbruksområdet?Anf. 47 Statsrådet ():Fru talman! Vi socialdemokrater har ju ioppositionsställning kritiserat den anpassning som dentidigare regeringen har gjort. lade vi fram ettprogram om hur vi ser på den frågan. Vi vill ha enfortsatt avreglering för det svenska jordbruket. Därhar vi inte alls samma uppfattning som den gamlaregeringen hade när det gällde behovet av ytterligaresubventioner. På den punkten har vi alltså en annanuppfattning.Anf. 48 ():Fru talman! Jag konstaterar med tillfredsställelseatt det av svar framgår att om det -som jag hoppas - blir ett nej vid folkomröstningenden , kommer man inte att på samma sättsom tidigare viljelöst anpassa sig utan man kommeratt göra det på det sätt som gagnar bäst.Det finns många områden där vi fortfarande kanförsöka att eftersträva samma regler för att underlättahandel, kultursamarbete och allt vad det nu kan vara.Men det kommer då att ske på svenskt initiativ. Jagundrar dock: Är det så att riksdagsledamöternär det gäller nya bestämmelser i , som vihittills inte har tagit ställning till, fortfarande har rättatt använda nej-knappen?Anf. 49 Statsrådet ():Fru talman! Ingenting i EES-avtaletkan bli gällande i utan att den svenskaregeringen och sedan fattar beslut. Tilläggtill måste bekräftas eller avslås i densvenska . Blir det ett avslag, faller ju dessadelar bort ur hela för alla dess parter.Anf. 50 ():Fru talman! Avslutningsvis hoppas jag attledamöterna i riksdag även i fortsättningenutnyttjar sin rätt att använda alla tre knapparna.Överläggningen var härmed avslutad.30 § Svar på fråga 1994/95:72 om EU-informationenAnf. 51 Statsrådet ():Fru talman! har frågat migom jag avser att komplettera informationen iRiksskatteverkets broschyr till hushållen införfolkomröstningen . Hon anser attinformationen är missvisande och att den bordekompletteras med information om EU:s lagarsöverhöghet över svensk lag.Jag har tidigare svarat på motsvarande frågor somhar gällt andra områden, framför allt frågor som hargällt UD:s broschyr. ärmer kortfattad än den broschyr som de flesta av dessafrågor har handlat om.Jag anser att den information som lämnats ibroschyren ger en rättvisande bild av konsekvensernaför av ett medlemskap. Av utrymmesskälmåste naturligtvis information i en broschyr av dettaslag bli översiktlig och kortfattad. I broschyren finnsemellertid på s. 5 en hänvisning till var ytterligare,mera fullständig information kan sökas. Landets ca1 400 folkbibliotek förfogar över det omfattandeinformationsmaterial som Sekretariatet förEuropainformation har utarbetat. Detta materialomfattar ca 90 olika faktablad som innehåller bådeallmän EU-information och mera preciseradinformation på olika sakområden. Detta material stårkostnadsfritt till förfogande. Dessutom finnssekretariatets broschyr inför folkomröstningen atttillgå på landets alla postkontor. Den är ocksåöversatt till åtta olika språk. Vidare står den särskildatelefonpanelen till förfogande för svar på alla frågormellan kl. 9.00 och 21.00 under veckans alla dagar.Det finns alltså en rikhaltig information att tillgåför dem som så önskar. Bl.a. har sekretariatet givit utbroschyren går före svenska lagar (nr 15) . Broschyren behandlar frågor omhur de rättsliga reglerna i EU påverkar våra egna lagaroch vårt rättssystem. I den broschyr om EU ochSverige som har getts ut av Sekretariatet förEuropainformation och som finns tillgänglig påpostkontoren finns ett avsnitt om överstatligtsamarbete. Där framhålls också att om degemensamma lagarna kolliderar med lagarna i ettmedlemsland, gäller framför landets. Motdenna bakgrund finner jag inte att behov föreligger avytterligare informationsinitiativ rörande den fråga somBirgitta tar upp.Anf. 52 ():Fru talman! Jag är tacksam och glad över MatsHellströms komplettering. Jag förstår att regeringeninte tänker skicka runt detta på eget initiativ. Därförskall vi inom Folkrörelsen mot EU bekräfta att MatsHellström här pekar på det som är det centrala, detsom vi skall folkomrösta om, nämligen att vi skalländra vår grundlag och överlåta beslutanderätten överdet som skall gälla i till EU. Det är ju vaddetta med att EU:s lagar tar över svensk lag innebär.Den broschyr som på riksdagensuppmaning har skickat ut innehåller fyra sidor somden förra regeringens utrikesdepartementshandelsavdelning har författat. Departementet haralltså gjort två utskick till hushållen. I denna broschyrstår det: "Det du främst ska ta ställning till ifolkomröstningen är om du anser att medlemskapetoch samarbetet inom EU är bra för - eller omdu anser att vi klarar oss bättre utanför. "Jag håller självfallet med om atten broschyr av den här typen måste vara kortfattad.Men måste ändå erkänna att detta ärväldigt missledande. Man beskriver ju inte ens vadmedlemskapet innebär, nämligen att EU:s lagar blirgiltiga hos oss. Jag vill gärna att skallbekräfta följande som är oerhört väsentligt, vilket ståri den proposition som skall behandlas om det blir ettja vid folkomröstningen: "Alla är juridisktbindande om vi inte fått undantag inskrivet i självaanslutningsakten." Alltså: Inga ensidiga deklarationerhur litet man än har sagt emot EU. Undantagen skallvara inskrivna i anslutningsakten. Det görs ingaundantag i fråga om EMU. Det är alltså EMU somgäller. Detsamma gäller utrikes-, säkerhets- ochförsvarssamarbetet.Anf. 53 Statsrådet ():Fru talman! Förhandlingsresultaten i sig är ju endel av det som kallas Community law. Hela vårtförhandlingsresultat finns som en del av denna EU-rätt. Det måste man ta hänsyn till. Annars blir BirgittaHambraeus påstående något märkligt.Därutöver vill jag säga två saker om hennes frågasom gällde informationen. Jag tycker att det ärjättebra om olika organisationer på såväl nej-sidansom ja-sidan använder det utomordentliga materialsom finns utgivet av Sekretariatet förEuropainformation och kan hämtas av var och en påpostkontor och bibliotek.Birgitta tolkning är på en punktfelaktig eller åtminstone ofullständig. När det gällergrundlagar måste tillägga att omSverige som nation efter folkomröstningen blirmedlem i den europeiska unionen, då blir också densvenska grundlagen en del av EU-rätten.Anf. 54 ():Fru talman! Det finns uppenbarligen väldigtmånga olika sätt att tolka detta. Men vad som harslagits fast i riksdagstexter och i propositioner är attdet som inte finns inskrivet i anslutningsakten som ettundantag eller en övergångsregel existerar inte somundantag. Ensidiga deklarationer har alltså ingenjuridisk giltighet. Det här är väldigt viktigt, därför attannars blir vi onödigt förvirrade.Man kan göra olika tolkning. UDH har entolkning. I Europainformation görman en helt annan tolkning. har den nya regeringen bekräftat attdet är Europainformation som gör den rättatolkningen. Det är värdefullt. var det två heltolika tolkningar.Anf. 55 Statsrådet ():Fru talman! förvirrar den härdiskussionen alldeles i onödan. Det finns materialutgivet av många olika intressenter som det gårutmärkt att ta del av. Jag tycker också att det är bra sprider det material som finns. Det gäller såvälpropositioner som informationoch givetvis UD-broschyren.Det är ju inte så att det skulle vara värdelöst om enregering gör en deklaration som tas med iförhandlingsresultatet. Det är ju självklart att detta ären viktig del av förhandlingsresultatet. På den punktenhar jag en helt annan uppfattning än BirgittaHambraeus, och där går det icke att åberopa mig.Som talesman för oppositionen har jag noga följtförhandlingen. Jag tror mig veta att det är med ettvisst allvar som ochden och genom vår UD-delegation har arbetat för ett förhandlingsresultat. Dethandlar också om viktiga deklarationer som läggsfram inför ministrarna och som dessa kan antingenmotsäga eller acceptera genom att föra in dem iförhandlingsprotokollet. Detta är självfallet av vikt förSverige. Någonting annat vore orimligt.Anf. 56 ():Fru talman! Det finns jurister som kan uttolka EU-rätt, och det skall bli mycket intressant att höra demanalysera vår debatt och att få reda på EU:suppfattning om vad som gäller. Det är ändå den somvi måste rätta oss efter.Det är oerhört intressant att nuplötsligt inkluderar svensk grundlag i . Detbetyder alltså att nu måste ta översvensk offentlighetslagstiftning. Det skall bli oerhörtspännande att se hur det fungerar. Olika jurister, bl.a.Hans Ruin, har tolkat det så att EU:s lagar ochförordningar gäller över vår lag, dvs. ocksågrundlagen, om vi blir medlemmar i . 57 Statsrådet ():Fru talman! Det finns en väsentlig skillnad mellanBirgitta och mitt sätt att se på vårt egetland och på EU. Det kommer att vara EU:s tolkningsom gäller, säger . Men inget EU-land lägger sig så platt. Om EU fungerade så somBirgitta föreställer sig, skulle denorganisationen inte existera. Där finns självständigaländer, med ett självmedvetande. ,, och de andra länderna hållerpå sina tolkningar i förhållande tillgemenskapsinstitutionerna, och de lägger sig inteplatt. Det skall inte heller göra om vi blirmedlemmar.Anf. 58 ():Fru talman! Det är utomordentligt bra med litetmorskhet här, men faktum är att unionen inte harfungerat särskilt . , som harratificerats, har bara gällt och harännu inte kommit helt i gång. Jag hoppas att vi slipperse det - jag vet att det blir ett nej den 13 november.Det är mycket viktigt att man får ut informationentill folk. En SIFO-undersökning visade att avdem som tänkte rösta ja trodde att kan stiftalagar som gäller över en EU-förordning. MatsHellström måste kunna bekräfta att det inte stämmer.47 % trodde att vi skulle behöva betala tull om vi sadenej till EU. Vi har haft ett frihandelsavtal med EU närdet gäller industrivaror . Det vore bra omMats ville bekräfta också detta.Anf. 59 Statsrådet ():Fru talman! gör debatten änmer förvirrad genom att nu hänvisa tillMaastrichtavtalet när det gäller EG-rätten. I de nyainslagen, pelare 2 och 3, dvs. utrikes- ochsäkerhetspolitiken respektive tullsamarbete,polissamarbete m.m., finns det ingen EU-rätt överhuvud taget. Det är ett rent mellanstatligt samarbete ide avseendena.Överläggningen var härmed avslutad.31 § Svar på fråga 1994/95:41 om privataspecialistläkareAnf. 60 Socialminister ():Fru talman! har frågatmig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkrapatienternas valmöjligheter när det gäller privataspecialistläkare.Av regeringsförklaringen framgår följande:"Patienternas rättigheter kommer att stärkas. I dettaingår den självklara rätten att den enskilde skall kunnavälja läkare. "Ett beredningsarbete har just inletts där vi bl.a. seröver hur patienterna även fortsättningsvis skallgaranteras valmöjlighet och på vilket sätt landstingetsfinansiella ansvar för privata vårdgivare skallkombineras med ansvar enligt hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763) att ge en god vård på likavillkor för hela befolkningen.Anf. 61 ():Fru talman! Jag får tacka statsrådet för svaret påmin fråga.Frågan är ställd utifrån det som står iregeringsförklaringen om att "etableringen avspecialistläkare, som dränerar sjukvårdens ekonomi,kommer att upphöra".Jag anser att det är ett felaktigt påstående,eftersom den privata vården totalt utgör endast någrafå procent av hela sjukvårdskostnaden.Jag tycker också att det är ett hårt angrepp mot enseriös yrkeskår. Många privata specialistläkare har enlång sjukhuserfarenhet och står för god kvalitet ochkontinuitet i vården. Många specialistläkare stårdessutom för en effektiv och betydligt billigare vårdän motsvarande i offentlig regi.Jag undrar om statsrådet verkligen tycker att det ärförsvarbart att motverka en billig och bra vård, sompatienterna vill ha, och i stället användaskattebetalarnas pengar till en dyrare vård. Detinnebär i det långa loppet att patienten får mindre vårdför pengarna - en återställarpolitik som påminner om80-talet.Etableringen av specialistläkare dränerar intesjukvårdens ekonomi, men den dränerar detoffentliga monopolet i vården.Hur skall man, som det står iregeringsförklaringen, ge patienten den självklararätten att kunna välja läkare, när man samtidigtminskar utbudet av de läkare som många patienter villha?Anf. 62 Socialminister ():Fru talman! Som framgick av statsministernsanförande handlar det om den fria etableringen avspecialistläkare. Jag tror att det också i fortsättningenkommer att vara möjligt att kombinera etableringenav specialistläkare, som vi normalt kallar privatläkareinom specialområden, med viktigademokratiska ansvar för att just ge hälso- ochsjukvård åt hela befolkningen.Det är inget tvivel om att det vi ser är att endel av andra sjukvårdsområden inom landstingetsverksamhet drabbas av att det blir ett överutbud avvissa fria etableringar.Vad vi nu gör är att vi söker efter lösningar somkombinerar ansvar för hela befolkningenoch möjligheten att också i fortsättningen få tillgångtill bra specialistläkare i landstingetssjukvårdsområden.Anf. 63 ():Fru talman! Jag hoppas att man ändå tänker på detsom jag tog upp när man nu gör det härberedningsarbetet. Det är ju faktiskt så att de privataspecialistläkarna, de etablerade specialisterna, utgören procentuellt sett mycket liten andel av sjukvårdenstotala ekonomi. Att säga att specialistläkarna dränerarsjukvårdens ekonomi är helt felaktigt.Det jag vill värna om är att man har kvaretableringen av läkare i privat verksamhet just för attfå en återväxt av dessa doktorer. Det är viktigt att viockså tar hänsyn till patienternas önskemål. Jag trorinte att ni kan infria ert löfte om att ge patienten densjälvklara rätten att kunna välja läkare om ni samtidigtstryper utbudet av de läkare som patienten vill ha.Anf. 64 Socialminister ():Fru talman! Jag är helt övertygad om att det ocksåi fortsättningen kommer att finnas ett gott utbud avprivata specialistläkare och en god tillgång till sådanaläkare. Det som det handlar om är möjligheten att fåden fria etableringen utan någon som helst kontaktmed huvudmannen, dvs. I detberedningsarbete som pågår kommer vi att tahänsyn till bådas möjligheter.Överläggningen var härmed avslutad. 32 § Svar på fråga 1994/95:46 om den iregeringsförklaringen angivnasjukvårdsutredningenAnf. 65 Socialminister ():Fru talman! har frågat mig vilkensjukvårdsutredning som åsyftas när det iregeringsförklaringen anges att den pågåendesjukvårdsutredningen snabbt skall kartlägga tillståndeti sjukvården och föreslå åtgärder för förbättringar ocheffektiviseringar.Den utredning som regeringen syftar på ärKommittén om hälso- och sjukvårdens finansieringoch organisation, HSU 2000. Arbetet med att utformadirektiv för detta utredningsarbete har ocksåpåbörjats.Anf. 66 ():Fru talman! Låt mig börja med att önska IngelaThalén lycka och välgång i det nya viktiga uppdraget,som härmed har börjat.Jag tror att vi var många som blevbesvikna och bestörta när socialdemokraternalämnade HSU 2000. Det var inte för vår skull, utandet var för sjukvården i . Vi tyckte att viäntligen hade fått till stånd en parlamentarisk gruppsom skulle ta ett helhetsgrepp över sjukvården. Detvar för mig oförklarligt att det största partiet i Sverigedå lämnade utredningen.Jag tycker också att det är väl frimodigt att iregeringsförklaringen hänvisa till denna utredningsom fick sig en ordentlig knäck, eftersomsocialdemokraterna lämnade den.När man nu vill ha en snabb kartläggning vill jagfråga socialministern om det inte hade varit detsnabbast möjliga sättet att fortsätta den utredning sompåbörjades vid förra mandatperiodens inledning.Anf. 67 Socialminister ():Fru talman! De direktiv som HSU 2000 har täckerinte riktigt in det jag och regeringen avser när detgäller kartläggningen av hälso- och sjukvården. Vi harnu påbörjat arbetet med direktiven som kommer att fåen något annorlunda inriktning. Framför allt kommervi att vara tydligare när det gäller uppdraget till HSU2000.Det är ett mycket värdefullt arbete som har gjortshittills. Det har gjorts en del kartläggningsarbeten.Skälet till att socialdemokraterna lämnadeutredningen behöver inte och jagdiskutera just . Jag har en helt annan uppfattning änChatrine och förstår mycket väl varförsocialdemokraterna lämnade utredningen. Men detkanske vi inte behöver uppta tid för att diskutera i justden här debatten.Det jag ser framför mig är att man t.ex. ser över derelativt stora skillnaderna mellan landstingen när detgäller sambanden mellan val av organisation ocheffektivitet osv. Det finns också tecken på vissakapacitetsproblem inom landstingen. Det finns alltsåskäl att göra en kartläggning. Enligt min uppfattningfinns det dessutom skäl att göra en viss avgränsningav det som kommer att blislutresultatet av en sådan här utredning.Anf. 68 ():Fru talman! Direktiven för HSU 2000 var mycketvida av det skälet att utredningen skulle få kommamed förslag. Jag vill återge några av direktiven: HSU2000 ska analysera och bedöma hälso- ochsjukvårdens resursbehov fram , övervägahur hälso- och sjukvården bör finansieras ochorganiseras på den övergripande samhällsnivån. HSUska beakta lösningar för skillnad mellan sjuklighetoch dödlighet mellan olika åldrar, mellan könen,mellan olika sociala grupper, bland svenska ochutländska medborgare och mellan olika delar avlandet. Man ska också särskilt bedöma möjligheter tillkostnadsminskningar.Vi kristdemokrater har alltid trott att vi behöverresurser till hälso- och sjukvården. Min fråga tillsocialministern är: Om det efter utredningen visar sigatt vi behöver mer resurser, är då socialministern ochsocialdemokraterna beredda att verka för detta?Anf. 69 Socialminister ():Fru talman! När det gäller justfinansieringsfrågorna råder det inget tvivel om att detvar på detta område som man inom utredningen hadede starkaste meningsmotsättningarna. Vad det gällerfinansieringsmodellerna har jag personligen, ochockså regeringen, en mycket bestämd uppfattning,vilket kommer att märkas i de direktiv somutredningen kommer att få.Också synen på resurserna till hälso- ochsjukvården kommer att avspeglas i kommandebudgetproposition som regeringen kommer attavlämna.Anf. 70 ():Fru talman! Jag vill till socialministern ställa enavslutande fråga.