prot · GH0988 · 1994-04-14 00:00:00 — Det viktigaste skälet är dock attregleringen skulle komma i konflikt med principenom avtalsfrihet.Det är med tillfredsställelse jag kan konstatera attkommittén delade vår uppfattning och avstod frånatt lägga fram förslag i denna fråga.En mycket viktig fråga för oss socialdemokrater ärbevarandet av den nuvarande regeln omlagprövningsrätten. Regeringen ville att skulle lägga fram förslag omatt ta bort kravet på uppenbarhet. Detta har sedangammalt varit en önskan särskilt hos moderaterna.Vi socialdemokrater har motsatt oss en sådanförändring.Vad det ytterst handlar om är vem som skall hapolitisk makt i vårt land. Ett slopande avuppenbarhetskravet skulle nämligen innebära attdomstolarna och myndigheterna i störreutsträckning skulle kunna sätta föreskrifter frånriksdagen och regeringen åt sidan. Det skullebetyda att politisk makt flyttades över från politiskaorgan till juristerna, som inte har någotdemokratiskt mandat eller ansvar inför väljarna.Vi socialdemokrater vill inte att domstolarna ochmyndigheterna skall få en ställning som politiskamaktfaktorer.Vi fick gehör för vår uppfattning i kommitténsskrivningar och senare ipartiledaröverläggningarna, även om det satt långtinne där. Resultatet blev att regeringen inte ladefram något förslag i frågan om lagprövningsrätten.Med anledning av några motioner behandlas sakenändå i utskottets betänkande. Vad utskottet uttalari betänkandet måste uppfattas som ett rejält försvarför ett bibehållande av det s.k.uppenbarhetsrekvisitet.Sverige var ett av de första länderna som skrev under angåendeskydd för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna. De socialdemokratiskaregeringarna har alltid varit starkt engagerade föratt få fler stater att acceptera dessa rättigheter ochfriheter. De prövas numera av olika europeiskaorgan, i sista hand av Europadomstolen.Regeringen och KU föreslår nu att dennakonvention, som är folkrättsligt bundet av,skall gälla som lag här i landet. Den svenskarättsordningen uppfyller redan alla krav ikonventionen. kommer att gälla att deti första hand är riksdag som har ansvar föratt vår lagstiftning ger uttryck för respekten för demänskliga fri- och rättigheterna.Också om införlivandet av Europakonventionenrådde olika meningar mellan regeringspartiernaoch Socialdemokraterna vidpartiöverläggningarna. Vi socialdemokraterhävdade att balansen mellan den lagstiftandemakten och den dömande makten inte fick rubbas,och vi stod därför fast vid kommittéförslaget.Regeringspartierna ville emellertid frångå förslageti denna del och införa en lagvalsregel precis som Nydemokrati nu föreslår i en motion i detta ärende.Lagvalsregeln skulle innebära att konventionenalltid skulle tillämpas före svensk lagstiftning. Detskulle bli domstolarna och myndigheterna somfrämst skulle få avgöra saken, inte , vilketockså ärligt och uppriktigt sägs i Ny demokratismotion. En sådan lagvalsregel gör, sommotionärerna anför, lagprövningsregeln med dessuppenbarhetsrekvisit obehövlig.Med andra ord: Genom en lagvalsregel skulledomstolar och myndigheter få mycket mer att sägatill om på lagstiftarens bekostnad. Också här gällerfrågan vem som skall ha politisk makt i vårt land.En lagvalsregel var, och är, helt oacceptabel för osssocialdemokrater.Fru talman! Det utskottsbetänkande som riksdageni dag skall ta ställning till är i hög grad ett resultatav ambitionen att komma överens. Upptakten tillFri- och rättighetskommittén var inte den allrabästa. tyckte jag att det såg mycketdystert ut för kommittén när det gällde att överhuvud taget kunna lägga fram ett betänkande. Tillslut träffades en uppgörelse inom kommittén av defyra största partiernas företrädare.Jag vill faktiskt med tanke på eftervärlden gerättvisa åt det som skedde genom att ge YlvaAnnerstedt en särskild eloge för hennes insatser föratt nå uppgörelsen. Tredje vice talman har i många sammanhang argumenteratmot ett införande av en författningsdomstol ochmot att lagprövningsrätten vidgas. Jag vill ocksånämna , som stått pall i fråga om denkraftiga kritik som kommit både före och efter detatt uppgörelsen träffades i kommittén.Uppgörelsen i Fri- och rättighetskommittén ärframför allt en markering av att fri- ochrättighetskapitlet i regeringsformen endast skallinnehålla bestämmelser, kring vilka det rådervärdegemenskap hos de stora politiska partierna.Mot bakgrund av vad jag sade i början av mittanförande vill jag säga att jag tycker att det finnsanledning att betona den demokratiska aspektenbeträffande denna markering. Från demokratiskautgångspunkter bör frågor där det råder delademeningar avgöras genom vanliga majoritetsbeslut iriksdagen. En grundlagsreglering av det som detråder politisk strid om innebär ju att man sätter''grimma på demokratin'', som min företrädareOlle brukar uttrycka saken.Jag tycker, fru talman, att Fri- ochrättighetskommitténs arbete och partiuppgörelsen ikommittén, som en tidning uttryckt saken, är ettexempel på det bästa i svensk utredningstradition:att man noga diskuterar igenom förslagen ochsakligt tar fram skälen för och emot samt att manstannar upp för det hållbara och låter hugskottenfalla.Fru talman! Jag yrkar bifall till hemställan ikonstitutionsutskottets betänkande nr 24.Anf. 4 () replik:Fru talman! Det var glädjande att höra beskriva sina framgångar iförhandlingarna i Fri- och rättighetskommittén samthur man har slagit vakt om det politiskabeslutssystemet och motat förslagen i fråga omförfattningsdomstolen och lagvalsregler som skullestärka juristers och myndigheters makt överpolitiken. Man har avvärjt att det sätts ''grimma pådemokratin'', säger det står vi nu inför ett systemskifte i Sverige.I stor skala skall beslut överlåtas på just ett juridisktsystem av europeisk skala. Jurister, myndigheteroch byråkrater kommer då verkligen att fatta en radpolitiska beslut. Jag för min del har svårt att få dethela att gå ihop när det gäller Socialdemokraternasposition i den här frågan.Det var egentligen en annan fråga som jag ville taupp. har socialdemokrater somarbetat med miljöfrågor ifrågasatt de gällandespelreglerna i . Under BirgittaDahls tid som miljöminister började man att utredaom det fanns möjligheter att ändra på de härförhållandena. I Miljöskyddskommitténsbetänkande reserverade sigSocialdemokraterna. De menade att det varangeläget att gå ifrån uttrycket ''berörd del''. Nugår man en helt annan väg och grundlagsfäster justhär. Hur får ni detta att gå ihop?Anf. 5 () replik:Fru talman! Det är intressant att höra beskriva Fri- och rättighetskommitténsarbete som en stor framgång för socialdemokratin.I min ungdom lärde jag mig att vid en kompromissär alla lika missnöjda. Men jag får väl ändra på dendefinitionen. I stället är det alltså så att vid enkompromiss är alla lika nöjda, och alla kan gebeskrivningen att de har nått stora framgångar.Thage G sade här tidigare om direktivenoch detta med att man skall utreda frågan om enförfattningsdomstol och om lagprövningsrätten atthan inte ville att juristerna skulle ställas överpolitikerna. Men det finns faktiskt, , en lagprövningsrätt i det här landet. Iprincip är det bara en gradskillnad mellanlagprövningsrätt med eller utanuppenbarhetsrekvisit och en författningsdomstol.Så fort man har lagprövningsrätt finns det jujurister som kan ställas över politikerna. Inser inteThage G att det här bara rör sig om engradskillnad, inte om en principskillnad?Anf. 6 ():Fru talman! Det är viktigt att understryka att dethär faktiskt är en milstolpe i fråga om svenskgrundlagstradition och ett högtidligt tillfälle,eftersom vi nu skall ändra vår grundlag ochinkorporera Europakonventionen.Det kan finnas anledning att påpeka att vi i vårtland faktiskt fick en grundlagsfästrättighetskatalog. Vi fick ytterligare förstärkningar1976. Den senaste kom 1979.Krav på ytterligare förstärkningar avgrundlagsskyddet har fortsatt att vara levande idebatten. Ett resultat av de här kraven är just nuföreliggande betänkande.I svensk tradition ingår ju att vi skall ha en bredenighet kring grundlagsändringar. Jag tyckerfaktiskt att det präglar det här förslaget. Ingen harfått allt vad vederbörande ville ha. Alla partier härhar nämligen krävt mera av det som hartillgodosetts i förslaget. Men i slutändan har vi ändåhittat ett sätt att jämka oss samman och få till ståndnågra förslag och ett beslut här . Jag skulle viljasäga att det är en typisk svensk kompromiss.Kritik har framförts från flera håll: Det har inteåtgärdats. Det där läggs på is. Här har det inte häntnågonting.Men vad kritikerna bortser från är att utankompromisser hade det inte blivit något förslag allsför oss här . Då skulle vi ha varit kvar påsamma nivå som 1979. Jag vill gärna tacka för att han ger mig en eloge församarbetet. Jag tycker att det har varit ettstimulerande samarbete och är mycket glad över attvi har nått en kompromiss i utredningen när detgäller de frågor som från början tycktes så långtfrån varandra.Folkpartiet har t.ex. haft mera långtgående kravnär det gällt den negativa föreningsrätten ochuppenbarhetsrekvisitet. Jag beklagar särskilt attdet inte har varit möjligt att finna en lösning i denmycket komplicerade frågan om den negativaföreningsrätten. Det är inte så som vill göra gällande, nämligen att det främsthandlar om att slå mot fackföreningsrörelsen. Istället handlar det om en grundläggande respekt förden enskilda människans rätt att själv bestämmaom hon vill vara med i en förening eller inte.För att få fullgott skydd för sin negativaföreningsrätt bör den enskilde också åtnjuta skyddmot diskriminerande handlingar från sinarbetsgivare och sina arbetskamrater. Med den tidvi har haft till vårt förfogande har det inte varitmöjligt att göra så detaljerade preciseringar igrundlagen. Vi har haft många och långadiskussioner om detta. Vårt utredningskansli hargjort genomgripande försök att hitta möjligaavgränsningar men ännu inte lyckats.Om man ser tillbaka på utvecklingen iförfattningsfrågorna finner man emellertid att manändå tar ett steg i taget hellre än att mista helakakan. Jag har goda förhoppningar att vi införframtida författningsändringar tar ytterligare steg iden riktning som vi nu har påbörjat. Jag är därförglad att vi ändå kan fatta beslut inom fleraområden.Vi får ett grundlagsfäst skydd för egendomsrättenoch rätten till ersättning vidrådighetsinskränkningar. Vi får äntligen ettgrundlagsfäst skydd för närings- och yrkesfrihetenoch vi får ett skydd genom inskrivning i grundlagenom allemansrätten. På detta område har det intefunnits några motsatta uppfattningar. Det harverkligen inte funnits några som helst ansatser atthindra den fattige och arbetslöse att komma ut inaturen som sade i sitt inlägg.Jag förstår inte riktigt varifrån han får de tankarna.Jag tycker inte att det finns någon anledning att intese optimistiskt på möjligheten att i framtidagrundlagsrevisioner få ytterligare kravtillgodosedda.Jag vill säga något om närings- och yrkesfriheten.Jag tycker att det är utomordentligt viktigt attdenna rätt nu är grundlagsfäst. harman i vissa kretsar faktiskt sett med nedlåtenhet påde fria näringsidkare vi har i . hastigt påkomna omsorg omsmåföretagare luktar valrörelse. harsocialdemokraterna inte visat någon som helst viljaatt grundlagsfästa närings- och yrkesfriheten.Det är min förhoppning att detta grundlagsfästandeav närings- och yrkesfriheten också skall bidra tillatt i grunden stärka respekten för näringsidkarna ivårt samhälle.Det är också utomordentligt viktigt att man nulägger fast och preciserar att inga inskränkningarfår göras för att ekonomiskt gynna vissa personereller företag. Det är alldeles uppenbart att sådanainskränkningar har gjorts på flera håll i landet.Detta är alltså ett stort steg framåt.Så till frågan om författningsdomstol. Jag gick in iarbetet i fri- och rättighetskommittén med en öppensyn på den frågan. Kommitténs mycket ingåendeoch gedigna arbete har visat attförfattningsdomstolar överallt i världen i störreeller mindre utsträckning tenderar att bli politiskaverktyg. Jag har funnit att den ordning som vi har iSverige med varje domstols ansvar i frågan välstämmer överens med vår uppfattning att det skallråda balans mellan den lagstiftande och dendömande makten.Trots allt man säger om att författningsdomstolar ärsjälvständiga, att de inte är utsatta för inflytandefrån den politiska makten, finner man atttillsättningarna är mer eller mindre politisktbetingade och att olika sidor tillgodoräknar sig denena eller den andra domaren i denförfattningsdomstol som finns. Jag tycker att denordning vi har i , där varje domstol åtnjuterett stort förtroende för sin oväld är något vi bör slåvakt om.Att inkorporera är en viktigmilstolpe i arbete dels för att återta vårplats som en aktiv europeisk stat dels för attmarkera vår samhörighet med europeiskavärderingar. De tillfällen då fällts iEuropadomstolen för brott mot konventionen ommänskliga rättigheter har varit både smärtsammaoch generande påminnelser om att vi inte har variti takt med övriga när det gäller vilkenrespekt som skall tillmätas den enskildes rätt.Jag vill påminna om vad jag sade i inledningen,nämligen att det dröjde så länge som till 1974 innanvi grundlagsfäste vår fri- och rättighetskatalog. Vikan konstatera att vi faktiskt också är mycket senamed att inkorporera Europakonventionen.Sverige kritiserar snabbt andra stater för bristanderespekt för mänskliga rättigheter. sopar viäntligen rent framför vår egen dörr.Det är alltså vi sist gjorde någraförändringar i de grundläggande fri- ochrättigheterna; av stagnation iförfattningsarbetet. refereradeatt man på alla sätt hade motsatt sig att det skulletillkomma en författningskommitté. Det är alltsåsocialdemokraterna som under femton års tidverksamt har motsatt sig alla förändringar ochframsteg i författningsarbetet.Men man kan faktiskt se att det har haft effekt atttillsätta utredningen. Det har fåttsocialdemokraterna att dra upp huvudet ur sandenoch upptäcka att verkligheten har förändrats sedan1979. Trots att försöker ge skenav att förslaget är en stor seger försocialdemokratin -- jag förstår att han behöveruttrycka sig så för sin hemmaopinion -- är detbetänkande vi har framför oss ett uttryck för ensvensk kompromisstradition där alla sidor har fåttnågot. Jag är mycket glad över att vi nu kan läggaytterligare ett beslut till handlingarna iförändringen och förbättringen av vår grundlag.Jag yrkar bifall till förslaget.Anf. 7 ():Fru talman! Debatterna i kammaren skall välanvändas för att öppet redovisa de motiv man harför sina ställningstaganden. Därför hoppas jag attYlva har tid och möjlighet att svara påmina frågor.Folkpartiet reserverade sig 1987 mot attersättningsreglerna fördes in i den vanligalagstiftningen och har sedan flera gångermotionerat i frågan. Vad jag förstår har folkpartieti grund och botten inte ändrat sin uppfattning. Nugrundlagsfäster ni dessa formuleringar. Jag får väluppfatta det som att det är en del i kompromissen.Ylva sade att det är viktigt att förstärkade europeiskt präglade värderingarna och kännarespekt för enskildas rättigheter. Hon sade att vi nuhar sopat rent framför egen dörr. Som jag sade imitt inledningsanförande har drivit fråganom och Europakonventionenom minoritetsbrott. Som framgår av betänkandethar vi inte kommit till skott i den frågan. Frånmajoritetens sida säger man att regeringen i någotlämpligt sammanhang skall redovisaövervägandena när det gäller minoritetsspråkensställning. Man kan fråga sig vilka lämpligasammanhang som avses.Det sägs också att att man vad gäller tillämpning skall följa utvecklingeni . Hur bedömer man att det tar innandet är klart så att man kan följa efter med enratificering?Anf. 8 () replik:Fru talman! Den första frågan som upp gällde rådighetsinskränkningarna. Som jagsade i mitt anförande är hela detta betänkande ettresultat av diskussioner och kompromisser.Samtidigt skall vi vara medvetna om att det står påett flertal ställen i betänkandet att rättsläget vadgäller egendomsskyddet inte skall förändras.När det sedan gäller äruppenbart att tillämpningen i är enspringande punkt för oss när vi slutligen skall taställning. Denna regel har varit i kraft undermycket i . Det behövs faktiskt enlängre tidsperiod när det gäller så genomgripandefrågor som det är fråga om i detta sammanhang.Vi anser att man bör avvakta de utvärderingar somär på gång, om jag inte har missuppfattat det hela,innan man tar slutlig ställning.Anf. 9 () replik:Fru talman! Jag har inte påstått att rättsläget harförändrats. Problemet är att , såvitt jagkan finna, har varit emot denna lagstiftning. Manhar haft förhoppningar om att genomföra ändringarinom en relativt snar framtid. Det väcks ju helatiden motioner om detta. Sedan går man med på attgrundlagsfästa just den lagregeln. Det kan förefallanågot märkligt.Sedan fick jag heller inte svar på i vilketsammanhang regeringen avses överväga frågan omminoritetsspråken.Anf. 10 () replik:Fru talman! Jag tänker inte föra någon stor debattmed om författningsdomstolar,utan jag vill bara göra några påpekanden.Ylva sade att det blir problem medpolitiska tillsättningar. Ja, kära nån, vi har väl inteannat än problem med politiska tillsättningar! Alladomare i t.ex. utses avregeringen. Inte blir väl de politiskt korrumperadedärför att de utses av regeringen?Visst är det väl så att det är konstitutionsutskottetsom föreslår val av riksdagensjustitieombudsmän? Inte blir väl de korrumperadedärför att de väljs av en politisk församling?Det är klart att man kan finna olika typer av filterom man verkligen vill det. Det har vi t.ex.diskuterat vad gällerarbetsgivarorganisationerna på den statliga sidan.Vi har också diskuterat det när det gäller public-service-företagen på etermedieområdet. Manskapar filter om man verkligen vill undvika alltförstarka politiska kopplingar. Nog går det om manbara vill!Anf. 11 () replik:Fru talman! Frågan om tillsättningar iförfattningsdomstol handlar om ett alldelesspeciellt område. Det är uppenbart att sådanatillsättningar tilldrar sig ett alldeles specielltintresse och får en alldeles speciell nimbus.I alla de fall som vi har studerat har tillsättningar iförfattningsdomstolar i större utsträckning änandra tillsättningar kringgärdats av politiskaförtecken. Jag har för min och delansett att det inte har funnits anledning att frångådet förtroendekapital och det ansvar som samtligadomstolar i har för att slå vakt omlagligheten.Anf. 12 () replik:Fru talman! Jag håller med om atten författningsdomstol är litet speciell. Mensamtidigt har Fri- och rättighetskommitténs studierpå området inte varit alltför omfattande.Anf. 13 () replik:Fru talman! Min önskan var inte på något sätt attgöra ledsen. Det jag sade om desocialdemokratiska ståndpunkterna förringar intemitt beröm till för hennes insatseri kommittén.Givetvis innebär en uppgörelse eller enöverenskommelse alltid ett givande och etttagande. Vi socialdemokrater har hållit och tillvarje pris stått fast vid uppgörelsen i kommittén,men det har också kommitténs ledamöter frånModeraterna, de borgerliga ledamöterna ikonstitutionsutskottet har hållit fast viduppgörelsen utan att jag har anledning till kritik pånågon enda punkt. Jag vill gärna tillägga att dethedrar borgerligaledamöter att de rättade till statsministernssjälvsvåldiga ändring av partiöverenskommelsen.På ett häpnadsväckande sätt ändrade statsministernutan vidare på en framförhandlad text, trots att denöverenskomna texten hade offentliggjorts. Jag villgärna till säga att det där inte finnsnågra delade meningar, utan kommitténs resultathar hållit.Jag förde in frågan om allemansrätten av en orsak.Den fanns inte med i direktiven. Allemansrättenfördes in i kommitténs arbete av osssocialdemokrater. Det var det jag ville framhålla.Fru talman! Jag vill avslutningsvis göra ettklargörande på en punkt. Jag vet inte riktigt varYlva har fått det ifrån attSocialdemokraterna skulle motsätta sig viktigaförfattningsändringar. Vår vilja att medverkaframgår av en mängd propositioner ochbetänkanden i grundlagsfrågor som haratt ta ställning till denna vår.Dessutom inbjöd den socialdemokratiskaregeringen de borgerligapartierna till samtal i författningsfrågorna. Deresulterade inte i någonting. När nu regeringen förnågot år sedan ville tala med Socialdemokraternaom författningsfrågor svarade vi självfallet ja tilldet. Resultatet av våra samtal har vi nu i ett stortantal grundlagsbetänkanden.Anf. 14 () replik:Fru talman! Man kan konstatera att det sedan år1979 inte har skett några väsentliga revisioner avgrundlagen trots att verkligheten har förändrats.Det finns alltid behov av revisioner av grundlagen itakt med att verkligheten förändras.Att vi nu har kommit så långt ser jag som enframgång för de initiativ som har tagits från denborgerliga regeringen för att en utredning överhuvud taget skulle komma till stånd.Jag är mycket glad att Socialdemokraterna harändrat sin uppfattning och velat medverka till attdessa förändringar kommer till stånd. Jag ser detsom en framgång för att vi har kommitöverens i dessa frågor.Anf. 15 () replik:Fru talman! Det är riktigt. Men den borgerligaregeringens initiativ hade inte kunnat krönas medframgång och vi hade inte fått någragrundlagsbetänkanden om inteSocialdemokraterna hade ställt upp och diskuteratförfattningsfrågorna.Skillnaden mot 1990 var att den socialdemokratiskaregeringen då inbjöd till överläggningar i ett stortantal författningsfrågor. Den gången sade deborgerliga partierna -- och det smärtar mig alldelesspeciellt att säga att särskilt framhölldetta -- att de inte ville diskutera författningsfrågormed Socialdemokraterna.Vi socialdemokrater har en mycket öppen attityd iförfattningsfrågor. Vi är beredda att diskuteraändringar i författningen med den sittanderegeringen. Jag vill återigen upprepa att det äroerhört viktigt att vi blir överens om vad som skallstå i grundlagar och att vi också är överensom demokratins spelregler.Anf. 16 () replik:Fru talman! Jag ser fram emot att sitta i fleraförfattningsutredningar med finns mycket att göra, och det kan vi lösatillsammans. Jag är mycket glad över hansinställning till detta.Anf. 17 Tredje vice talman ():Fru talman! Som många har konstaterat är det ett ihuvudsak enhälligt betänkande som KU harpresenterat för kammare. Det kommerväl också att antas i sin helhet.Det har förekommit en hel del högtidliga ord idebatten, och en del har kanske varit ganskaskarpa. Jag tycker inte att de svarar mot ärendetsvikt. Jag uppträder här litet grand som slaven påvagnen. De förändringar av grundlagen som nuföreslås är inte så förfärligt märkliga som deframställs. Jag ser inte grunden för ett sådantkonstaterande som något enbart negativt utanockså som något positivt. Vi är försiktiga i Sverige.Vi vill noga överväga när vi skall ändra igrundlagen. Vi är medvetna om att allmännagenerösa proklamationer inte har stort värde. Viväger orden i grundlagen på guldvåg.Vi har även kommit att ändra vår nya grundlagstegvis efter ett mycket omfattandeutredningsarbete. Jag tror att det är en metod somvi skall använda oss av även framöver. De brister ivår grundlag som en del framställer är inte såförfärliga att all rättssäkerhet håller på att rasasamman. Så är det inte. I själva verket är det så attSverige är en rättsstat i högre grad än de allra flestaandra länder i världen. Det tycker jag att vi kanvara stolta över. Jag tror att det är en mycket viktigsak.De erfarenheter jag har fått från resor ute i världen,särskilt , har övertygat mig om attformell demokrati inte är av så stort värde om detinte finns ett rättssamhälle i botten sommedborgarna kan lita på med poliser, domstolaroch vanlig hederlighet. När formell demokratiförenas med omfattande korruption i olika led,särskilt inom rättssystem och polisväsende, ärdemokratin mycket skör och inte alltid till den nyttaför medborgarna som den skulle kunna vara.Det var några inledande kommentarer. När detgäller fri- och rättigheter kan man alltid fråga sigvad som skall finnas med i en grundlag och vad somskall lagstiftas om i annan lag. Det är ingen lättfråga.