prot · GH0973 · 1994-03-16 00:00:00 — Enterminsavgift på gör att alla har råd, menskulle skolpengen för fristående skolor sänkas,t.ex. till av den kommunala skolans egenkostnad, skulle avgiften för friskolorna behövahöjas. Man skulle få precis det som om, nämligen inkomstklassade skolor.Därmed, herr talman, yrkar jag bifall tillhemställan i betänkandet och avslag påreservationerna.(Applåder)Anf. 190 () replik:Herr talman! Den finska privatskolan i har tvingats fram, eftersom den moderatakommunledningen har dragit ner resurserna till dekommunala skolorna så atthemspråksundervisningen och annan undervisningi de finska klasserna, som barnen har gåtti, omöjliggjordes.Det är bakgrunden till att den skolan har bildats.Där får man . Jag tror att man får88 %. Politikerna i kommunen har varit eniga omatt det bör vara så, med tanke på det elevunderlagoch det ubildningsuppdrag som skolan har och medtanke på elevernas behov. Det är precis så det skallgå till. Kommunen skall göra en sådan bedömning.Chris Heister har medverkat till ett system -- ochriksdagen har centralt lagt fast ettfördelningssystem -- som gör att sådana beslutmånga gånger omöjliggörs. Det finns faktiskttillfällen då man har bedömt att behovet inte är såstort som av en genomsnittskostnad. ChrisHeister kan väl ändå inte vara alldeles okunnig omatt det förekommer skolor som har fått mindre än85 %. Man har också varit överens om att behovethar legat till grund för det.Chris Heister säger gång på gång i sitt anförande attSocialdemokraterna inte vill ha några friståendeskolor. Det är ren lögn, ! Somexempel nämner hon hur det var för många årsedan. Har inte läst våra motioner?Vet inte att vi uttryckligen har sagt attvi vill att lagen skall utformas som ett åläggande tillkommunerna att fördela resurser till de friståendeskolorna på samma villkor som till de kommunalaskolorna?Skulle detta få som effekt att vi inte heller vill hanågra kommunala skolor? Litar inte att de fristående skolorna faktiskt klararjämförelsen? Det vore allvarligt.När det gäller avgifter frågade jag om att det är bra med ett system som t.o.m.innebär att kan acceptera högreelevavgifter därför att mindre klasser betraktas somen kvalitet. På så sätt går det att köpa sig förbikommunernas nedskärningsbeslut som innebärstora klasser. Är det rätt?Anf. 191 () replik:Herr talman! höga debattröst visaratt jag uppenbarligen trampade på en mycket ömtå. Men rösten brukar ju bli högre när man inte harså mycket att säga i sak.Det är faktiskt så att socialdemokrater i den härtalarstolen och i tidningsartiklar har sagt att detegentligen inte finns några behov av friståendeskolor, eftersom man kan tillgodose de behoveninom ramen för den kommunalaskolverksamheten. sade att deexempel jag tog är gamla. De är inte allssärskilt gamla. Exemplen är från tiden precis innanvi genomförde friskolereformen.Jag skall tala om för att jag litar påde fristående skolorna. De gör fantastiska insatser.De har redan tidigare gjort fantastiska insatser medbegränsade resurser. De har gjort storauppoffringar. Lärarna har haft låga löner. Inte ensi dag, , har de alla gånger möjlighet attbetala marknadsmässiga löner.Men jag litar inte på Socialdemokraterna. Det finnsalltför många exempel som visar vad som skereftersom skollagen inte anger elevens minsta rättoch kommunens minsta skyldighet. Det finnsingenting som säger att det inte kan betalas mer intekan betala mer. kommun gör det.Den kommunen betalar i momskompensationeftersom man inte har möjlighet att dra av momsen.Det innebär att fristående skolor i kommuner sominte gör det har i bidrag frånkommunen. Jag tror att får lov attrannsaka sitt samvete och se attSocialdemokraterna inte står för någon entusiasmför fristående skolor, även om de kanske inte vågarsäga det direkt i ansiktet på folk på de friståendeskolorna.Om och anseratt vi skall ha fördelning efter behov, hur i Herransnamn kan de då ha ett andrahandsyrkande som gårut på att man skall sänka nivån från ?Detta undrade jag redan i mittinledningsanförande. Skall det bara finnas behovmellan 0 och och inte däröver?Ju mer eleven får i bidrag från kommunen, destomindre behöver självfallet skolan ta ut ielevavgifter. Skolan skall inte ta ut elevavgifter fördet som man ger i den kommunala skolan förutomdet som man är friskriven från, t.ex. skolskjuts ochskolhälsovård. skall, när det gällergodkännandet av fristående skolor, följa och se tillatt man har elevavgifter på en skälig nivå. Den största garantin för attelevavgifterna skall bli låga eller inte behövas är attvi behåller ett system med en miniminivå på detgaranterade bidraget. Det kan t.ex. vara på dagensnivå, 85 %.Anf. 192 () replik:Herr talman! Jag blir upprörd, med rätta, när ChrisHeister uppenbarligen står och ljuger i talarstolen.Hon lägger ord i munnen på oss som hon vet ärosanna. Jag tycker att vi skall kunna hålla oss förgoda för det i dessa diskussioner. Jag tycker framförallt att vi har ett ansvar gentemot elever, föräldraroch personal i skolan att så gott vi kan, var och enför sig, redovisa innebörden av vår politik. Jagskulle önska att , som sitter i ansvarigställning och har ett stort inflytande över den politiksom faktiskt förs , ägnade sig litet mera åt attgranska vad regeringen gör än åt att sprida renalögner om vad socialdemokratisk politik skulleinnebära på det här området.Som tur är tar många kontakt med oss och frågarom det verkligen kan vara så här. Då kan vi reda utbegreppen. Jag är inte det minsta rädd för att redaut och klarlägga vår politik när det gäller friståendeskolor. Det har jag gjort vid många tillfällen. Dåsäger man i allmänhet: Jaha, var det på det sättet,men då är vi ganska lugna. Om baralät bli att sprida lögner skulle det vara riktigt lugnt.Chris Heister tycker att vårt andrahandsyrkande ärkonstigt. Det tycker inte jag. Som jag sadeinledningsvis ger i bidrag ett störreutrymme för behovsprövning än . Vi villha ett utrymme att pröva elevernas behov. Vitycker inte att principen med en procentsats ärriktig. Men för kommuner som vill arbeta för enrättvis skola är det lättare att jobba med en lägrenivå.Jag förstod att kanske t.o.m. ärberedd att medverka till att vi slipper vissamotiveringar som har förekommit ifrån Skolverketssida när man har godkänt elevavgifter på en ganskahög nivå. Man har sagt att det beror på att skolanhar haft bättre kvalitet i form av mindre klasser.Det är ett uppenbart fall av att man, som jag sadeförut, köper sig fri från ett beslut som har fattats ikommunen om neddragningar och som har lett tillatt klasserna i den kommunala skolan har blivitalltför stora. Jag menar att vi i första hand bör setill att skolan får de resurser som medger att skolanfaktiskt får rimligt stora klasser överallt. Ett systemdär man kan köpa sig fri tycker jag inte hör hemmai det svenska samhället.Anf. 193 () replik:Herr talman! Jag förstår att blirnågot nervös när jag säger att Socialdemokraternaegentligen inte är för fristående skolor. Det innebärnämligen att Socialdemokraterna får litet problemmed att få dem som har startat fristående skolor attbli lugna, som uttryckte det. Det ärklart att de har anledning att känna oro. Ni göringenting annat än att försöka hitta fel hos dessaskolor.Jag har läst en hel rapport som Socialdemokraternahar gett ut. I den fanns inte ett enda argument förfristående skolor. På alla sidor fanns det däremotargument staplade på varandra om varför det är felmed fristående skolor. Det är likadant i det härbetänkandet. Det är reservation på reservation påreservation där man försöker göra inskränkningar.Som en ångvält försöker man föra ihop allt till enlikformig massa. Det är det ni vill göra. Tidigarefick en fristående skola inga statsbidrag om den varför lik de kommunala skolorna. Med alla de reglersom man nu vill införa försöker man i stället görade fristående skolorna så lika de kommunala sommöjligt.I detta ligger naturligtvis Socialdemokraternasgrundläggande ideologiska syn. Jag förstår intevarför man inte vågar stå upp för det. Jag kan citeraen skrift partiledare skrev:''Ett fredligt och ''händelsefritt' land som Sverigehar få nationellt sammanhållande symboler. Vi haringet , Massada eller . Därför ärde gemensamma institutioner -- samma skolsal,samma sjuksal, samma armé -- inte oväsentliga. Debidrar till att forma en nationell sammanhållandevärdegemenskap. ''Jag delar inte denna uppfattning. Jag tycker att detär viktigt att man ser till varje enskild individsbehov och önskemål. Varje individ skall fåmöjlighet till den skolundervisning som passardenne själv bäst. Därigenom kan man gå ut i livetmed ett gott självförtroende och en god självbild.Detta tror jag är den bästa förutsättningen för att viskall få ett lugnt och tryggt samhälle i framtiden.Anf. 194 () replik:Herr talman! Det vore välgörande att någon endagång under de utbildningspolitiska debatterna fåhöra en företrädare för Moderata samlingspartietuttrycka någon reflektion, någon liten eftertankeeller någon liten krusning av oroskänsla inför denutveckling vi ser när t.ex. elevavgifterna rusar ihöjden. Man kunde åtminstone ställa sig frågan omvi kanske inte uppfyller kraven på likvärdighet ochom vi kanske inte använder medlen så att deverkligen täcker de behov som vi vill att de skallgöra.Herr talman! Det vore också bra att idenna talarstol få höra en företrädare för Moderatasamlingspartiet prisa det enorma, fina, ypperligaoch ytterst kompetenta arbete som utförs i denvanliga kommunala skolan till gagn för t.ex. elevermed särskilda behov. Men jag har inte hört detta enenda gång under mina i riksdagen.Anf. 195 () replik:Herr talman! Det har säkertgjort. Jag skall säga att det görs fantastiska insatseri den kommunala skolan. Men just nu känner jagatt jag företräder och slåss för de friståendeskolorna och för de elever som väljer de friståendeskolorna. Jag slåss mot det hot som bl.a. BjörnSamuelson utgör.Jag blir ganska upprörd när talarom att elevavgifterna höjs. Så var det på den tidendå man bara fick jämfört med dekommunala skolorna. Då fick man ha högaelevavgifter för att klara av att driva skolorna. Nunär man får mera anständiga bidrag har man ingaelevavgifter alls eller bara mycket små avgifter förden verksamhet som kan vara av annorlundakaraktär. Det kan vara fråga om en annanpedagogik som är mera kostsam. Det är för att setill att det blir låga elevavgifter eller ingaelevavgifter alls som det här bidragssystemet ärviktigt. Enligt den senaste siffra jag såg var 130 av170 fristående skolor helt avgiftsfria. Jag förstårinte hur kan säga att avgifternaökar. Det är precis tvärtom.Så till diskussionen om en likvärdig skola. BjörnSamuelson vet lika väl som jag att de friståendeskolorna skall följa skollagarna ochgrundintentionerna i läroplanen. Det är deinstrument vi har för att se till att vi får en likvärdigskola. Det är viktigt och betydelsefullt att se till attelever och föräldrar har möjlighet att välja skola.Ibland kan man välja en skola. Precissom jag sade har vi under den här mandatperioden,vilket man inte har gjort tidigare, också utökatmöjligheterna att välja kommunala skolor. Menman skall också ha möjlighet att kunna välja ettfristående alternativ. Lärare skall också hamöjlighet att kunna starta en egen skola. Detviktiga är inte vem som är huvudman, utan vad somär i skolan. Det är inte skolhuset eller vem somdriver skolan som är intressant. Det är denverksamhet som bedrivs i skolhuset som man skallvälja.Anf. 196 () replik:Herr talman! befinner vi oss i samhället i ensituation med en fruktansvärt högungdomsarbetslöshet. Vi har inte kommit till rättamed den sociala snedrekryteringen till högrestudier. Olika sociala undersökningar visar attklyftorna i samhället håller på att öka. I det härläget och i ett kortare politiskt perspektiv kan jaginte se några sociala, ekonomiska eller pedagogiskaskäl till att vurma för att vi skall få fler friståendeskolor. Vi vet också att det under föregående årgjordes nedskärningar i vissa kommuner med upptill inom fritids- och ungdomsskolesektorn.Jag undrar vad som driver att föra denhär politiken. Det kan inte vara något annat än rentideologiska skäl. Eller också är det så att manförsöker skapa en sektor där den delen som tidigarehar varit offentlig skall övertas av marknaden.Sådana försök har gjorts runt om i . Manhar emellertid kunnat se att pendeln svängertillbaka. Man säger att det nog är lika bra att visatsar på en bred, allmän skola av så hög kvalitetsom möjligt, eftersom man har upptäckt att dettapå sikt är mest kostnadseffektivt för samhället.Anf. 197 () replik:Herr talman! Jag skall säga något som kanskekommer att göra litet överraskad.Jag vurmar inte för fler fristående skolor. Jagvurmar för att föräldrar och elever har möjlighet attvälja skola. Om de önskar ett fristående alternativskall de kunna få en sådan möjlighet. Friståendeskolor och kommunala skolor borde få finnas pålika villkor. Jag kan inse att harsvårt att förstå det. tycker att detär viktigt att politiker styr och ställer. Det tyckerinte jag. Jag tycker att föräldrarna skall göra det.Föräldrarna skall ha ansvaret för sina barn ochkunna välja undervisning för dem, precis som detstår i FN:s konvention om mänskliga rättigheter.Jag skulle vilja ge ett exempel. Jag tror attföräldrarnas ansvar och hur de känner i dessa frågorär betydelsefullt.Jag har läst en insändare som gjorde ett rätt starktintryck på mig. Den berörde diskussionen omkvalitet. Rubriken på insändaren var Friståendeskola kan vara räddningen.I insändaren står följande: ''Föräldrarna har oftastarkare skäl än någon annan att söka det bästa försina barn. Vad avgör kvalitet på skolan? Braoch viktiga saker. Men det bästa och mestoemotsägliga beviset på en bra skola är en lyckligoch harmonisk elev, som vill till skolan. Det har jagblivit mer och mer övertygad om som förälder till en elev, som inte harnågonting emot att lära sig nya saker men som harupplevt skolan som en mardröm.Han biter ihop, samlar sitt mod och går till skolanmed gråt i halsen. Skolplikt, sägs det. undrarjag: finns det alternativ? Det måste finnas. Detmåste finnas rättighet till glädje i att vara barn äveni ett civiliserat samhälle. ''Detta är vad det hela handlar om. För vissa kan detvara fråga om viktiga och betydelsefulla alternativ.För andra fungerar den kommunala skolanjättebra. Vi skall se till att det finns möjligheter,valfrihet, mångfald och alternativ. Det ser jag somvår uppgift i vår egenskap av utbildningspolitiker.Anf. 198 ():Herr talman! Ingenting ligger så nära våra hjärtansom våra barn. Jag tror jag vågar påstå att det gälleralla föräldrar. Det finns säkert också fog förpåståendet att föräldrar vill sina barns bästa.Många föräldrar är villiga att göra sitt yttersta föratt barnen skall få tillfälle att utvecklas så positivtsom möjligt.Det valfrihetsarbete när det gäller skolan som sketti regering och riksdag under den härmandatperioden, har sin utgångspunkt i en starktilltro inte bara till föräldrarnas vilja att ge sina barnden bästa möjliga utbildningen utan också tillbarnens förmåga.Ända sedan propositionen om ändrathuvudmannaskap för särskolan antogs ,har frågan om föräldrar till utvecklingsstörda barnskall få ett större inflytande över sina barnsskolgång varit mycket aktuell. En referensgrupptillsattes inom meduppgift att följa utvecklingen när det gäller skolansoch föräldrars samverkan om utvecklingsstördabarn. I gruppen ingår företrädare för särskola,föräldrar och handikapporganisationer.Enligt gällande bestämmelser har barn som intekan gå i på grund av att de ärutvecklingsstörda särskild skolplikt som skallfullgöras i särskolan. Styrelsen för särskolan ihemkommunen prövar om ett barn skall tas emot isärskolan. Även om lagtexten inte bestämmer omsamråd, uttalas i lagmotiven att det är ensjälvklarhet.Under allmänna motionstiden väcktes femmotioner -- både från regeringssidan och frånoppositionen -- där det föreslås att föräldrar tillutvecklingsstörda barn skall ha ett avgörandeinflytande över valet av skolform för barnet. Fleraav motionärerna anser det obegripligt att ensärskild grupp föräldrar skall undantas en sådanrätt.I de allra flesta fall förekommer samråd, och mankommer också överens om placeringen av barnenmed föräldrarna. Det har dock visat sig att i ett fåtalfall är föräldrarna så missnöjda med det beslut somfattats av styrelsen för särskolan att de haröverklagat till Skolväsendets överklagandenämnd.Det kan inte uteslutas att föräldrar har kunnat varamissnöjda med en placering men ändå dragit sig föratt klaga. Hur stort problemet är har varit svårt attfå en klar uppfattning om.En del föräldrar har uttryckt en stor känsla avvanmakt när de har upplevt att de blivit överkörda iett beslut de tillmäter mycket stor betydelse för sinabarns framtid. De har ända sedan barnens födselvarit vana vid att engagera sig mycket djupt ibarnens utveckling. Detta har kanske varit i högregrad än hos föräldrar till barn vars utveckling följerett vanligare mönster. De har ofta samarbetat medmedicinsk och psykologisk expertis. Trots dettakänner många en stor osäkerhet inför skolstarten,kanske inte minst därför att de vet att det slutligaavgörandet av valet inte är deras.Utskottet instämmer i att ett barns placering i enskola mot föräldrarnas vilja är en dålig grund förbarnets skolgång. Därför bör regeringen se till attsamverkansformerna utvecklas. Utskottet anför ibetänkandet: ''När det gäller frågan om vem somskall ha sista ordet, i de fall man inte blir överensom val av nu aktuell skolform, finner utskottet,efter noggrant övervägande, att det är principielltbetänkligt att myndighet ges möjlighet att slutligt taöver föräldrarnas ansvar. ''Utskottet föreslår att ber regeringen göraen översyn av de regler som gäller för val avskolform för utvecklingsstörda barn, i syfte attföräldrarna i princip får det slutliga avgörandet närdet varit omöjligt att komma fram till ettgemensamt ställningstagande beträffande valet avskolform för utvecklingsstörda barn. Översynenskall ske så pass skyndsamt att regeringen kanförelägga ett förslag i ärendet föreutgången av 1994.Utskottet framhåller uppfattningen att särskolanäven i fortsättningen skall betraktas som en tillgångför skolväsendet. Den kommer säkert att vara detnaturliga alternativet för barn som inte bedömsklara den vanliga . Det enskildabarnets bästa måste alltid vara norm för valet avskolform.När det gäller de barn som är gränsfall, kommer detalltid att vara ett problem att avgöra vilkenskolform som passar dem bäst. Det faktum attutvecklingsstörda barn ofta omplaceras i vissaklasser tyder på detta. Jag fick för sedan redapå ett exempel på en klass med ett tiotal barn. Efternågra år var det faktiskt bara två av barnen från denursprungliga gruppen som var kvar. Vem det än ärsom har det sista ordet vid valet avundervisningsform kommer vi aldrig att kunnagarantera att det är det lyckligaste valet som hargjorts. Vi kan aldrig helt undvika felbeslut -- vemsom än fattar beslutet. Det är sant , och detkommer förmodligen också att vara sant ifortsättningen.Jag kan inte låta bli att uttrycka min stora glädjeöver att det snart kommer att öppnas en möjlighetför föräldrar till utvecklingsstörda barn att få ettavgörande inflytande över sina barns skolgång.Jag har den övertygelsen att föräldrar till dessautsatta barn har den kompetens, det omdöme ochden mognad som krävs för att ha det avgörandeinflytandet över barnens placering.Eva efterlyste att detta beslut skulle hafattats . Ingen skulle ha varitgladare än jag om ett beslut hade kunnat fattas vidden tidpunkten. Men Socialdemokraterna måstetydligen komma i opposition för att inseangelägenheten i denna lagändring.En utredning fanns till grund för detställningstagande som flera av partierna ville ta.Enligt denna utredning skulle särskolans styrelsebehålla rätten till avgörandet. Såvitt jag förstår varalla partier som då fanns i representeradei utredningen. Kds hade inte tillfälle att vara med.Detta är kanske ägnat att tala för en viss ödmjukheti frågan.Vi har haft olika åsikter i frågan. Men är jag gladatt det är ett enigt utskott som ställer sig bakomdenna utveckling.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan när det gäller föräldrainflytandet vidbeslut om skolform för utvecklingsstörda barn.I detta anförande instämde ().Anf. 199 ():Herr talman! säger att ingen hadevarit gladare än hon om beslutet hade fattats för tvåår sedan. Jo, förmodligen många föräldrar medutvecklingsstörda barn.Precis som säger är frågan utredd.Under de två år som har gått har ingenting hänt. Jagskulle vilja veta vad det är som gör att IngridNäslund nu är beredd att fatta beslutet -- som harändrats sedan frågan var uppe till diskussion för tvåår sedan. och jag var nära att bidratill att finna en lösning på frågan.Anf. 200 ():Herr talman! påpekade att frågan ärutredd. Men den utredningen var klar -- om jagminns rätt -- innan hade kommit ioppositionsställning. Jag undrar varför EvaJohanssons parti inte var redo att fatta beslut medden utredningen som underlag när de hade makten.Jag har inte ändrat uppfattning under denna tid.Det har jag klart deklarerat. Jag har ocksådeklarerat att jag har varit besviken på att det hartagit att komma fram till beslutet. Det ärmöjligt att har haft dennauppfattning under en betydligt . Men honhar fått vänta på att hennes parti har blivit redo attfatta detta beslut. Jag har i det här fallet fått väntapå att mina regeringskamrater har blivit redo attvara med och fatta detta beslut.Anf. 201 ():Herr talman! Det här börjar låta som en ganskagammal och raspig skiva. Så fort vi begär beskedfrån er i regeringspartierna om varför ni agerar somni gör så hänvisar ni alltid till något som ligger bakåti tiden och som är vårt agerande. Ni sitter medregeringsmakten. Glöm inte bort det!Den här regeringsmakten har inte velat göranågonting. är det inte heller regeringen som harlagt fram förslag om en lagändring, utan detuppdraget måste tvinga på regeringen.Jag undrade över vad vet somhon inte visste och som gör atthon är beredd att medverka till att den härlagändringen kommer till stånd.Enligt mitt förmenande har vi inte fått reda pånågonting nytt därför att regeringens referensgruppinte har tillåtits att arbeta med att ta fram ettunderlag för en lagändring. Den har haft ett ganskavitt uppdrag och följer frågan. Väldigt litet har hänti den här gruppen, trots atthandikapporganisationerna har varit företräddaoch så gärna hade velat ha ett vidare uppdrag ochfå arbeta med frågan.Anf. 202 ():Herr talman! Jag noterar att inte harvelat svara på min fråga om varför hon väntade tillshon kom i opposition innan hon tog tag i den härfrågan med den kraft som hon har gjort under denhär tiden. Jag har ju deklarerat varför jag inte hardrivit på frågan. Jag har väntat på att det skullekomma ett initiativ, men har vi genom motionerfrån både regeringssida och oppositionspartier fåttett förslag från ett enigt utskott. Det är jag väldigttacksam för.Jag är allra mest glad för alla de föräldrar som harkämpat för detta . Jag vill hålla med BjörnSamuelson om att de har gjort ett mycket braarbete för att klargöra hur de ser på frågan. Nuhoppas vi att skall fatta beslut i enlighetmed det eniga utskottet. Det kan vi förvänta oss.Överläggningen var härmed avslutad.31 § Tilläggsbudget till statsbudgeten /94Föredrogsarbetsmarknadsutskottets betänkande1993/94:AU7 Tilläggsbudget till statsbudgeten /94 (prop. 1993/94:105 delvis).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )32 § Åtgärder mot etnisk diskriminering iarbetslivetFöredrogsarbetsmarknadsutskottets betänkande1993/94:AU9 Åtgärder mot etnisk diskriminering iarbetslivet (prop. 1993/94:101).Anf. 203 ():Herr talman! I AU9 behandlar utskottetregeringens förslag om åtgärder mot rasistiskbrottslighet och etnisk diskriminering i arbetslivet.Arbetsmarknadsutskottet har haft att behandla endel av propositionen.