prot · GH09116 · 1994-06-02 00:00:00 — Det förslaget innebär ju attvaruleverantörer och andra oprioriteradefordringsägare gynnas på de anställdas bekostnad.Det förslaget har inte heller några som helstpositiva effekter på statskassan men kan fåförödande konsekvenser för enskilda arbetstagare.Vi anser att hela frågan om olika fordringarsförmånsrätt bör behandlas i ett sammanhang.Därför kan vi inte acceptera regeringens förslag attbehålla kopplingen mellan lönegaranti ochförmånsrätt, utan vi yrkar avslag på regeringensförslag om ändring av förmånsrättslagen ochföreslår i stället att motsvarande besparingar görs ilönegarantilagen. Det blir exakt sammabesparingseffekt för statskassan, men de negativakonsekvenserna för arbetstagarna blir avsevärtmindre i många fall.Regeringen föreslår att förmånsrätten förlönefordringar begränsas till vad som har förfallittill betalning av enarbetstagares anställningstid hoskonkursgäldenären och inte tidigare än tremånader innan konkursansökan kom in tilltingsrätten. En begränsning av rätten till ersättningför innestående lön medför ju attarbetstagare som inte får ut sin lön tvingas attomgående starta en process för att sätta sinarbetsgivare i konkurs. En följd av det blir attrekonstruktion av företag försvåras.I samband med att vi har diskuterat den här frågani utskottet har det också kommit fram att det i endel fall kan inträffa att lönefordringar fryser inne avrent tekniska skäl, bara på grund av att den processsom måste föregå en konkursansökan kan ta så långtid att tidsramen i lönegarantin överskrids.Mot bakgrund av det statsfinansiella läget ser vi nuingen möjlighet att motsätta oss den härbesparingen heller. Men eftersom det finns allanledning till oro över hur regeln kommer attfungera i praktiken, är det här en av de delar ilagstiftningen som ovillkorligen måste ses överredan i höst i samband med behandlingen avInsolvensutredningens förslag till ny lag omföretagsrekonstruktion.En rimlig utgångspunkt för omfattningen avlönegarantin är att staten endast skall garanteralagstadgade förmåner. Därför accepterar vi iprincip regeringens förslag om att begränsa rättentill lönegaranti under uppsägningstid till denuppsägningstid som lagen om anställningsskyddstipulerar.Men på den svenska arbetsmarknaden är det inteovanligt med centrala kollektivavtal om längreuppsägningstid än vad lagen föreskriver. När nustatens åtagande inskränks till att omfatta endastlagstadgade förmåner, anser vi att de parter somträffar avtal om längre uppsägningstid själva börkunna avgöra om de vill utsträckalönegarantiskyddet till att omfatta den förlängdauppsägningstiden. Självklart skulle avtalsparternasjälva få finansiera ett sådant utsträckt skydd.Därför bör man se över om det går att utforma denstatliga lönegarantin så att de parter som villutsträcka lönegarantins omfattning får möjlighetatt göra det mot en förhöjd avgift tilllönegarantifonden.Herr talman! Regeringen har föreslagit attlönegaranti endast skall lämnas för semesterlön ochsemesterersättning som står inne för det löpandeoch närmast föregående intjänande året. De härföreslagna ändringarna medför att sparad semesterinte längre kommer att vara skyddad.När den rätten infördes, övervägde 1986 årssemesterkommitté, framgår det av förarbetena, ettförslag om att sparande av semester skulle ske ifristående former. Det förslag som då diskuteradesinnebar att rätten till sparad ledighet skulle varaknuten till individen och inte till företaget och attsemesterlön som svarade mot den sparadeledigheten skulle inbetalas till en friståendesemesterkassa.När nu lönegarantin inskränks så att den inte längreomfattar sparad semester, finns det enligt vårmening anledning att införa ett friståendesemestersparande.I propositionen föreslås vidare att lönegaranti skalllämnas endast en gång om tvåår för lönefordringar som uppstått i huvudsakligensamma verksamhet. Vi socialdemokrater anserockså att det är nödvändigt att förhindrasamhällsstöd till upprepade rekonstruktioner avföretag som inte är livsdugliga. Men ärdet ju viktigt att de åtgärder som sätts in är bådeändamålsenliga och socialt godtagbara. Dessutomfår de inte försvåra sakligt motiveraderekonstruktionsförsök. Propositionens förslaguppfyller inte de kraven.Regeringen har själv angett att syftet med den nyaregeln inte är att förhindra sund rekonstruktion avkonkursföretag eller normala överlåtelser avkonkursbons inkråm. Trots det är det endaundantag som regeringen föreslår att karensregelninte skall gälla om arbetstagaren har anvisatsanställningen av den offentligaarbetsförmedlingen.Vi befarar att regeln, med den utformning som dennu har fått, får just de negativa konsekvenserna attföretagsrekonstruktioner förhindras. De anställdasom är mest värdefulla för företaget har troligenockså de bästa förutsättningarna att hitta nya jobb.Om personalstyrkan skingras, försvåras också ensund företagsrekonstruktion.Enligt företrädesrätten till återanställning enligtlagen om anställningsskydd är arbetstagare skyldigatt godta anställningserbjudande och att stå tillarbetsmarknadens förfogande, för att inte gå misteom arbetslöshetsersättning. Eftersom det också pådet området finns berättigad oro för hurkarensregeln kommer att fungera och tillämpas ipraktiken, är även detta en av de delar som måsteses över i samband med behandlingenav förslag.Herr talman! Sammanfattningsvis anser visocialdemokrater att regeringens förslag i storadelar är ett hastverk. Det är ett bådeverklighetsfrämmande och komplicerat regelverksom kommer att innebära en rad praktiska problemnär det skall tillämpas. Reformarbetet borde, somjag har sagt tidigare, i stället ha inriktats påkonkursförfarandet och tillvägagångssättet vidföretagsrekonstruktioner.Jag vill därför än en gång betona att det är absolutnödvändigt att ta ett samlat grepppå hela det lagstiftningsområde som rör konkurs,förmånsrätt, lönegaranti ochföretagsrekonstruktion.Herr talman! Vi socialdemokrater står naturligtvisbakom samtliga våra reservationer i det härärendet, men för att spara litet grand av kammarenstid nöjer jag mig med att yrka bifall tillreservationerna 1, 2 och 5.Anf. 33 HANS ():Herr talman! Jag kan instämma i en hel del av detsom sades från socialdemokraternas sida. Det sadesdock mycket krystat. Argumentationen bordeegentligen leda till att man yrkar avslag på den härpropositionen. Den innehåller så stora svagheterbåde lagtekniskt och värderingsmässigt politiskt attden inte bör ligga till grund för lagstiftning.Jag tycker att det är viktigt att politiken är välförankrad. Det är viktigt att politiska förslag ochlagstiftning har en bas i folkmajoritetensvärderingar. , medfinanskarusell och fallskärmsavtal, har det visat sighur viktigt det är att lagstiftningen är anpassad tillvad man i stort sett uppfattar som rätt och riktigtute i samhället. Det är också mycket viktigt att vihar en effektiv lagstiftning, som är enkel och somtjänar sitt syfte.Jag menar att det här lagstiftningsförslaget inteuppfyller kraven. Man attackerar arbetstagarna närman vill komma åt konkurssvindlerierna och detsätt som många företagare använder sina företag påför att sko sig på och lura samhället. Någon enstakagång kan det hända att anställda är indragna i enverksamhet som är hart när brottslig. Men man skall göra det på ett sådant sättatt man kommer åt missbruket. Man får inte gå tillväga på ett sådant sätt att det generellt drabbararbetstagarna.Vi måste komma ihåg att lönegarantilagen är ensocial skyddslag. Vi är intresserade av att skyddaarbetstagarna. Vi är också intresserade av attbeivra missbruk. Det här lagstiftningsförslaget ärdåligt. Vi menar att man skulle ha tagit ett samlatgrepp. Det framgår av vår motion. Det framgårockså mycket tydligt av arbetsmarknadsutskottetsyttrande, som lagutskottet faktiskt har anslutit sigtill. Ändock säger man att det här får genomföras ialla fall.Arbetsmarknadsutskottet har i sin skrivninguttryckt en lång rad kritiska synpunkter.Arbetsmarknadsutskottet skriver: ''Den föreslagnatidsmässiga begränsningen av förmånsrätten förfordringar på lön m.m. och de skärpta reglerna föravräkning kommer i praktiken att innebära att eninte obetydlig del av arbetstagarnas fordringarkommer att bli oprioriterade i konkursen. Detinnebär i sin tur att borgenärer med oprioriteradefordringar avseende leveranser förbättrar sinamöjligheter till utdelning på de anställdasbekostnad. ''När det gäller sparad semester uttrycker utskottet,precis som vi har gjort i motionen, mycket stortveksamhet över att arbetstagare skall behöva avståfrån möjligheten att spara semester i denutsträckning som semesterlagen medger för att varaförsäkrade om att deras krav kommer att omfattasav förmånsrätt och lönegaranti.Vi har tagit upp frågan om delägare ochnärstående. kännerockså stor tveksamhet till att redan ett så begränsatdelägande som en femtedel av företaget skallutesluta förmånsrätt och lönegaranti, särskilt sominflytandet inte har någon som helst betydelse.Med karensregeln blir många arbetstagare helträttslösa . yttrande noteras att detenda undantag som medges enligt lagtexten avserdet fallet att arbetsförmedlingen har anvisatanställningen. Arbetstagaren kan alltså gå förlustiglönegarantin inte därför att rekonstruktionenframstår som ''osund'' utan därför att anställningeninte föregåtts av en anvisning frånarbetsförmedlingen. Man kommenterar också vaddetta kan tänkas innebära.Det finns en allmän regel mot missbruk ilönegarantilagen. Den regeln borde täckas in avregeln i 5 kap. 2 § konkurslagen. I övrigt sägerarbetsmarknadsutskottet att en diskussion omlönegarantin kan ha föregått anställningsavtalet.Arbetsgivaren kan ha undanröjt arbetstagarens oromed hänvisning till garantin. Enligt utskottetsmening är det inte givet att detta bör betecknas sommissbruk.Såvitt jag förstår håller lagutskottet mer ellermindre med om vad arbetsmarknadsutskottet harsagt. Jag menar att den enda rimliga slutsatsen avden typ av kritik som vi har framfört i motionen ochsom arbetsmarknadsutskottet enhälligt har ställt sigbakom är att man inte skall lagstifta på detta sätt.Det är möjligt att man kan vinna exempelvis 400miljoner kronor. Det är möjligt att konkursernakommer att minska kraftigt vid en något tidigaretidpunkt. Vi kan inte gå in med lagstiftning somleder till sådana här konsekvenser och skaparrättsotrygghet och tar bort så mycket av det socialaskyddet. Man tar bort allt som var syftet medinförandet av lönegarantilagstiftningen.Herr talman! Jag vill ta upp ytterligare ett moment.Under de senaste veckorna har jag här i talarstolenvid ett flertal tillfällen tagit upp frågan om EG/EU-direktiv. Jag tycker att har bommat denhär frågan . Jag är en av dem sommotionerade om att det är nödvändigt att vianpassar oss till överlåtelsedirektivet.Regeringspartierna sade blankt nej. Vi förde ocksåfram vår synpunkt i . Ingen,förutom ordföranden, var intresserad. görArbetsrättskommittén en sådan här anpassning.ESA har sagt att inte uppfyller direktivet.Jag vill påstå att direktivet , 987, somhandlar om lönegarantin vid arbetsgivarensinsolvens, inte blir uppfyllt -- åtminstone inte på tvåpunkter. Karensregeln medför att lönegaranti intebetalas ut till en grupp av anställda. Det gäller dengrupp som blir föremål för detta inom entvåårsperiod. I direktivet finns inget som säger attdet här skall vara möjligt. För att det enligt artikel1 skall göras ett undantag från rätten till lönegarantiskall man ha ett speciellt yrke som anges på en listai bilagan. Detta tillgodoses inte i lagförslaget. Föratt undantag i övrigt skall göras skall man ha ensärskild form av anställningsavtal.De undantag som åberopas i artikel 10 syftar till attförhindra missbruk. Det gäller t.ex. attförpliktelsen blir orimlig på grund av förekomstenav särskilda förbindelser mellan arbetstagaren ocharbetsgivaren eller att gemensamma intressen harresulterat i hemliga överenskommelser. Det ärrimligt i direktivet, men totalt orimligt hos oss ilagstiftningsförslaget. Där förekommer över huvudtaget inget rekvisit om missbruk. Faktum är att manskall ha arbetat i ett visst företag som råkar ut fören konkurs över vilken arbetstagaren inte har någotsom helst inflytande. Jag menar att om man ställeren sådan grupp arbetstagare utanförlönegarantisystemet utan att pröva om missbruk avlönegarantin förekommer, är det ett solklart brottmot direktivet. På samma sätt är regleringengällande delägarskap med en femtedel heltotillräcklig.Det har ganska kommit ett utslag från i mål C334-92. förlorade målet.Den spanska staten ville ställa personer iföretagsledande ställning utanför. De skulle inteomfattas av lönegarantin. Domstolen sade att detinte kan vara giltigt, eftersom inte harbegärt något undantag. Vad gjorde man i ?Jo, vi begärde i EES-förhandlingarna undantag fördelägare med väsentligt inflytande. Det var somlagstiftningen såg ut. Om vi tar bort ''väsentligtinflytande'' kommer vi att förlora ett eventuellt måli domstolen. Det är klart att det kommer att bli ettmål. Om ett sådant här beslut fattas, kommer sakenatt anmälas direkt. Särskilt med tanke på attmajoriteten av ledamöter är för ett EU-medlemskap, är det ganska trist att konstatera är så slapp i sin lagstiftning att man gång pågång kommer i konflikt med EU-reglerna.Herr talman! Med det anförda yrkar jag avslag påpropositionen och utskottets hemställan. Jag yrkarbifall till meningsyttring, varsmateriella innehåll är att propositionen skall avslåsoch att man bör tillsätta en utredning som skall taett samlat grepp för att klara ut frågorna ommissbruk i samband med konkurs. Man kommer dåt.ex. in på frågor om rekonstruktion av företag.Anf. 34 HANS () replik:Herr talman! Jag kan instämma i mycket av det somHans Andersson har sagt när han kritiseradepropositionen. Precis som han säger är den till storadelar ett hastverk. Jag kan också instämma i dethan säger om nödvändigheten av att ta ett samlatgrepp i dessa frågor.Däremot kan jag inte, vilket Hans Anderssontydligen gör, bortse från det fruktansvärt besvärligaläget för statens finanser. Vi har enormt storabehov av att ta till vara alla budgetförstärkningar vikan få i det här landet.Jag vill också poängtera att det är oerhört storskillnad mellan propositionen och de förslag som visocialdemokrater har redovisat i vårareservationer. Vi avstyrker helt förändringarna avförmånsrätten. Om man gör besparingarna ilönegarantin i stället för i förmånsrätten, får denenskilde löntagaren en väsentligt mycket bättreställning.När det gäller semestrar har vi föreslagit ettfristående semestersparande. Om det genomförsskulle det innebära att rätten att spara semester inteförsämras för löntagarna.Beträffande innestående fordringar och karens kanjag i viss mån förstå oro. Vi måstemycket noga följa vad som händer med deinnestående fordringarna och göra en utvärdering ihöst. Om det visar sig att man av rent tekniska skälinte kan få ut sina pengar och attföretagsrekonstruktioner försvåras, måstelagstiftningen ovillkorligen rättas till redan i höst.När det gäller karensregeln handlar det egentligenom att förslaget skapar en fruktansvärt onödigbyråkrati. Såsom förslaget är utformat medför detatt varenda löntagare som blir erbjudenåteranställning i ett företag i samband med konkursmåste gå till arbetsförmedlingen och begära attförmedlingen skall anvisa jobbet. Detta medför enhelt onödig byråkrati och cirkus. Det behöver dockinte innebära att enskilda löntagare blir utan sinafordringar. Men det här är en av de delar avlagstiftningen som behöver rättas till så snabbt sommöjligt.Anf. 35 HANS () replik:Herr talman! Det är mycket vi är överens om. Detsom räknas är var vi landar. Reservationerna 1, 3,4 och 5 från socialdemokraternas sida är t.ex.acceptabla och intressanta. Det är däremot intereservation nr 2. Med öppna ögon kan man inteskapa så stor osäkerhet och så stora försämringarför dem som skulle skyddas. Man kan inte se hurden sociala lagstiftningen uppluckras förarbetstagarna och ändå gå med på detta underåberopande av att vi har ett stort budgetunderskott.Det är viktigt att bekämpa budgetunderskottet.Det är viktigt att öka intäkterna. Vi har lagt framen mängd förslag på detta område. Men vi kan inteskapa en rättsotrygghet och ett kraftigt försämratläge för den svagaste parten i samband medkonkurser för att spara några hundra miljoner. Detär oansvarigt.Jag tror i stället att vi skall genomföra en bättretillämpning av den lagstiftning vi har. Vi skall satsamera resurser på att bekämpa ekobrottslighet. Viskall se till att näringsförbud verkligen tillämpas.Jag vet inte hur många fall jag har sett därföretagare i full funktion har 5, 10, 15 eller 20konkurser bakom sig och är skyldiga . De fortsätter ändå med glattmod. Det är sådant som upprör den svenskabefolkningen mycket.Jag skall inte upprepa argumentationen. Låt migbara säga att jag hoppas att någon vill kommenterade här EU-rättsliga frågorna. Jag tycker att det harmycket stor betydelse för den lagstiftandeförsamlingen i vilket rykte vi får på grundav de lagar vi stiftar och vilken kvalitet vi har på denrätt som vi faktiskt etablerar med vårtlagstiftningsarbete. Det är uppenbart att den ärundermålig.Anf. 36 HANS () replik:Herr talman! Det är klart att Hans Anderssonkanske kan bortse från de besparingseffekterförslaget har. Eftersom Socialdemokraterna är ettparti som räknar med att komma tillregeringsmakten , så räknar vi med att vikommer att få ta itu med det enormabudgetunderskottet. Det vill verkligen till att vi tartill vara alla möjligheter till besparingar på allaområden.Om den här lagstiftningen fungerar så somregeringen tror att den skall göra, kommer det inteatt innebära någon egentlig rättslöshet förlöntagarna, som säger. Jag måsteerkänna att jag själv är litet skeptisk på den härpunkten. När det gäller de inneståendefordringarna måste vi följa upp dem oerhört noga.Om det mot förmodan skulle visa sig att det härkommer att få effekter som är negativa och icke äravsedda, måste den delen av lagen förändras.Karensregeln måste i så fall göras om för att denskapar -- inte rättsosäkerhet för löntagarna -- enoerhört onödig byråkrati.Anf. 37 HANS () replik:Herr talman! Jag blir ganska bedrövad när jag fårhöra den typen av repliker. Jag försökte att nuframställa kritik sakligt. Jag harinte gått till våldsamma angrepp påregeringspartierna för att de vill urholka all rätt förlöntagarna och göda kapitalägarna. Jag lät bli det.I många sammanhang har jag visat attVänsterpartiet lägger mycket stor vikt vid attbalansera budgeten. Vi skapar mycket störreintäkter än vad socialdemokratin gör. Jag skall integå in i någon pajkastningsdebatt. Om ni ser överera skatteförslag, så får ni se hur de fungerar. Jaghar sett att ni har varit ute i pressen för att försökagöra en reträtt från vad ni har föreslagit.Det blir en uppenbar rättslöshet för den anställdeinom en tvåårsperiod. Det är uppenbart att det ären rättslöshet när man i själva verket inte beivrarmissbruk genom generalklausulen mot missbruk.Detta påpekade också arbetsmarknadsutskottet.Det leder till en uppenbar rättsotrygghet fördelägare som t.ex. inte har något inflytande över ettföretag. På punkt efter punkt kan man göra sådanaprincipiella invändningar. Ett flertal av dem harredovisats i arbetsmarknadsutskottets betänkande.Andra återfinns i motionen.Låt oss diskutera den lagtekniska frågan. Deanställda skall få skydd, och missbruk ochekonomisk brottslighet skall beivras. Låt oss lämnapajkastningen till , Hans Stenberg.Anf. 38 ():Herr talman! När vi diskuterar det här förslaget tilllagstiftning är det väsentligt att stryka under att dethar en interimistisk karaktär. Enligt uppgift skall enremiss om företagsrekonstruktion komma frånLagrådet . I samband med att det utgårlönegarantier snedvrids konkurrensen. Vi har fåtten situation där såväl företagare som anställda harmissbrukat lönegarantin. Senast i den här veckangjordes en redovisning av hur somlandshövding kunde konstatera att inte ett ringaantal personer uppbar både lönegaranti ochsjukkasseersättning . Vi rör oss på ett fältdär det vill till att vi kommer till rätta medproblemen.Det torde inte vara någon tvekan om att om vi skalllagstifta i fortsättningen här , kommer totaltsett både lönegarantin och förmånsrätten att ingå ipaketet. Jag kan inte förstå annat än att omlagrådsremissen går ut så skalllagstiftning kunna komma till stånd i höst.Varför har man tagit steget att genomföra den härlagstiftningen just nu beträffande lönegarantin?Som har sagt är det inte oväsentligabelopp som är aktuella.Ser man sedan på de enskildheter somlagstiftningen på olika sätt håller efter, råder detinget tvivel om att frågan om karens måste beaktasoch ses över när arbetet går vidare i höst.Jag upplever emellertid att det är förvaltaren ikonkursen som handlägger bevakningarna och seröver lönerna. Han måste i det sammanhanget vidrekonstruktioner helt automatiskt beakta att deanställda blir registrerade på ett riktigt sätt.Jag har i en motion framfört tanken att det skallåligga förvaltarna att ta reda på var den som köperoch förvärvar inkråmet i konkursmassan har fåttsina pengar från, precis på samma sätt som det finnsen lagstiftning att banker och banktjänstemän intefår ta emot pengar om det finns misstankar om attde är brottsligt åtkomna. Jag tycker att det ärväsentligt att på det sättet få en kontroll på attbrottslighet inte kan fortgå via konkurser.Förvaltaren får ett ansvar för att det går att redovisaatt de pengar som kommer in till konkursboet äråtkomna på ett ärligt sätt.Med hjälp av ett sådant förfarande, som jag räknarmed bör kunna tas in i den nya lagstiftningen,upplever jag att en stor del av problemen medseriebrottslingar utan tvivel kan stävjas.Vidare skall det vara en annan myndighet som skallkontrollera näringsförbuden, och de skallantecknas i bolagsregistret. Förutom att vi hardiskuterat frågan om lönegarantin ochbrottsligheten i övrigt, skall det verkligeneftersträvas att redovisningar från bolag lämnas ini tid. Den tiden inom vilken redovisningar skalllämnas in skall förkortas, och det skall bli påföljderför dem som inte efterlever dessa regler.Låt oss sedan se på relationen till EU och . Jag har inte studerat de fall som harredovisats här. Men det råder väl inget tvivel om attdet har framkommit synpunkter, precis som HansAndersson påpekar, på att frågan kan diskuteras.Vilket utfall det skall bli är jag inte mannen att svarpå. är övertygad om att det bristeri lagförslaget. Så är inte jag. Jag uppfattar att detfinns en samstämmig strävan hos alla partier som ärrepresenterade i både arbetsmarknadsutskottet ochlagutskottet att det skallbli ett totalt grepp om lagstiftningen. Det är klartatt förslaget kommer att ligga på Lagrådets bordnästa vecka.Jag yrkar bifall till propositionen.Anf. 39 HANS ():Herr talman! Det är mycket bra att det kommer enserie åtgärder såsom registrering och större krav påredovisning. Det finns mycket som kan göras. Detgår också att tillämpa dagens lagstiftning bättre. Dåskulle det gå att bli av med sådant som dels förstörkonkurrensen, dels skapar en stor osäkerhet blandföretag, kunder och allmänhet.Stig Rindborg säger att det kommer en lagstiftningoch en Lagrådsremiss . Jag säger då inte skall fatta beslut om en ny lagstiftningsom är så undermålig som denna. Det finns fem sexallvarliga påpekanden frånarbetsmarknadsutskottet, och med visst gillandefrån själva lagutskottet, som rör grundbultar ilagstiftningen om bl.a. rättsskydd ochlagstiftningens effektivitet. Då går det inte attåberopa att en och annan krona kan sparas.Det är mycket möjligt att det går att fatta ett beslutså att det kan finnas en ny och bättre samladlagstiftning till nyår. Då handlar besparingarna omnågra . Men det går inte attoffra principer och rättstrygghet av ett sådant skäl.Det finns lättare sätt att tjäna pengar på och få ettbättre budgetsaldo. Just det argument StigRindborg för fram, nämligen att vi är nära att få eneffektivare lagstiftning, gör att man bör underlåtaatt fatta ett beslut i dag.Vidare var det hänvisningen till Europarätten. Jagkan inte föregripa utslag.