prot · GH0954 · 1994-01-20 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:54Torsdagen den 20 januariKl. 12.00--15.161 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 13 januari.2 § Meddelande om svar på interpellationTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 1993/94:68Till riksdagenBeträffande interpellation 1993/94:68 av LennartFridén, ''Rätten till genmäle i massmedia'', får jagmeddela att jag inte kunnat besvara denna frågainom föreskrivna fyra veckor.Skälet härtill är att det har uppstått oklarhet omvilken dag som interpellationen skulle besvaras pågrund av att tiden ändrats åtskilliga gånger.Kammarkansliet meddelade inledningsvis attinterpellanten inte kunde ta emot svaret den 20januari utan i stället bestämdes den 18 februari.Med utgångspunkt från att denna dag då varfastställd har nu bokats upp.Jag kommer att besvara interpellationen den 18februari 1994.Stockholm den 17 januari 1994Reidunn Laurén3 § Svar på interpellation 1993/94:72 om detstatliga exportstödetAnf. 1 Statsrådet ():Herr talman! har ställt vissa frågorom det statliga exportstödet och om de svenskaföretagens konkurrenskraft.Simon Liliedahls frågor hade möjligen formuleratsannorlunda om han hade haft tillgång tilluppgifterna i finansplanen om utvecklingen i densvenska ekonomin och av den svenska exportenunder hela 1993, och till de prognoser som görsbeträffande utvecklingen under de närmaste åren.Faktum är att den svenska ekonomin är på väguppåt och att det är exporten som är den främstaorsaken till uppgången.Exportökningen varbegränsad. Det tar tid innan förändringar fårgenomslag. Men har exporten börjat skjuta fartbåde i värde och volym. varvolymökningarna exceptionella med ökningar på ca15 % jämfört förrahösten. Totalt blev exportökningen ca7,, trots det svaga utfallet under första halvåret.För år 1994 tror vi uppgången blir nära 11 %.Handelsbalansen förbättrades mellan 1992 och1993 från till ett överskott på 58miljarder kronor. Av senastebarometer framgår att orderingången tilltillverkningsindustrin har ökat kraftigare än någongång under de senaste 20 åren.Detta visar att bilden är betydligt ljusare än densom har målat upp.Bakom denna positiva utveckling ligger flerafaktorer. Krondeprecieringen är givetvis enutomordentligt vikig sådan, men den är långt ifrånden enda. En rad andra åtgärder har bidragit tillden gynnsamma konkurrensposition som svenskindustri har internationellt.Av särskild betydelse är ansträngningarna inommånga företag att rationalisera och effektiviseraverksamheten, något som har lett till storaproduktivitetsökningar och som har skapat en godbas för en framtida expansion. Förändringarna harofta varit smärtsamma och kostsamma, men de gernu utdelning.En annan faktor är regeringens ekonomiskapolitik. En huvuduppgift är att skapaförutsättningar för fler jobb i ett växandenäringsliv. Vid tillträdet visste vi att mycketbehövde göras för att skapa ett gynnsamt klimat förföretagande och investeringar i . Myckethar gjorts i detta syfte t.ex. på skatteområdet,genom avregleringar och genom reformer påsocialförsäkringsområdet. Den viktigasteförutsättningen för en positiv utveckling avexporten är att vi i har företag som kantillverka och marknadsföra varor och tjänster somär pris- och kvalitetsmässigt konkurrenskraftiga,och att vi har en miljö som gör att företagen villstanna, utvecklas och investera i Sverige.Det är också av central betydelse att svenskaföretag kan konkurrera på utländska marknader pålikvärdiga villkor. Detta är ett av handelspolitikenshuvudmål. På detta område är det tre saker jag villpeka på:Uruguayrundan har avslutats lyckosamt, något somär utomordentligt betydelsefullt för utvecklingen avvärldshandeln och för svensk exportindustri.EES-avtalet har trätt i kraft och öppnar nyamöjligheter för svensk export inom EES-området.Våra förhandlingar om medlemskap i deneuropeiska unionen har kommit in i ettavgörande skede. Medlemskapet i EU är av centralbetydelse för investeringar och tillväxt och enintegrerad del i regeringens samlade politik för attföra ut ur krisen och återupprätta Sverigesom en tillväxt- och företagarnation med en starkoch växande ekonomi.Herr talman! Jag har velat teckna denna bakgrundför att belysa att det i första hand är det allmännaföretagsklimatet och vår internationellakonkurrenskraft som bestämmer företagensmöjligheter att hävda sig på exportmarknadernaoch att det ytterst är de enskilda företagens egnaagerande som avgör hur väl de hävdar sig ikonkurrensen.Regeringens ekonomiska politik har därför haftsom ett huvudsyfte att förbättra företagsklimatetoch regelverket för företagsamheten. Vidare har vilagt stor vikt vid det internationellahandelspolitiska arbetet och vid vissa andra insatserinom den offentliga sektorn, inte minst vad gällerutbildning, forskning och infrastruktur.Herr talman! Statliga mer direkt exportfrämjandeåtgärder är i detta perspektiv av begränsadbetydelse. På vissa områden är de dock angelägnaoch samhällsekonomiskt motiverade.Simon Liliedahl undrar om regeringen kan tänkasig att ompröva det av fattadebeslutet att halvera detstatliga stödet till . Vidare ställs fråganom vilka initiativ regeringen tänker ta för attkraftsamla och var att det finnssamhällsekonomiska motiv för fortsatt statligt stödtill men att detta stöd borde inriktas påupplysnings-, informations- ochrådgivningsverksamhet samt viss medverkan i s.k.exportaktioner. Vikten av samarbete med andraorgan och av samverkan med utrikesförvaltningenunderströks. två huvudmän, statenoch näringslivet företrätt av , är överens om denna inriktning.Denna förändring ledde till att det bedömdesmöjligt att minska statsanslaget till Exportrådet.Ett målmedvetet och framgångsrikt arbete harockså bedrivits inom för att anpassaorganisationen till de nya förutsättningarna.Mot bakgrund av vad jag nu har sagt om de statligaanslagens användning och med hänsyn också till detstatsfinansiella läget är jag inte beredd att förordanågon omprövning av neddragningsbeslut,något som också framgår av budgetpropositionen.Riktlinjerna för Exportkreditnämndensgarantigivning fastställdes av år 1990.Erfarenheterna är goda och det finns ingenanledning att ompröva den grundläggandepolitiken vad gäller statsstöddexportkreditfinansiering. Riktlinjerna ger EKNbetydande flexibilitet att anpassagarantiverksamheten till företagens behov.Så har också skett . Nämndenhar bl.a. förbättrat systemet med garantier iutländsk valuta, förbättratrembursgarantisystemet, möjliggjort s.k.paketleveranser från samt infört täckningav s.k. systemskiftesrisker iinvesteringsgarantierna. EKN ser f.n. över sinaallmänna villkor i nära samarbete medrepresentanter för kunderna, dvs. banker ochexportföretag.Regeringen fick godkännandeför att EKN skulle kunna matchakonkurrentländernas instituts när enexportaffär kan stå eller falla med storleken påpremien. kan vi konstatera att EKNligger väl till vad gäller premienivåer och öppenheti en jämförelse med andra . föreslår regeringen riksdagenatt EKN under vissa förutsättningar skall kunnaacceptera mycket stora engagemang på vissaländer. Vidare föreslås en kraftig ökning avramarna för EKN:s garantigivning. Förra åretinfördes den särskilda exportkreditgarantiramenför de baltiska länderna och Ryssland.Simon Liliedahl frågar också om möjligheten tills.k. mjuka lån, dvs. Dessa krediter ärett biståndspolitiskt instrument, men självfallet ärde också viktiga ur exportsynvinkel.I årets budgetproposition föreslår regeringen attanslaget för u-krediter ökas med 30 miljonerkronor till sammanlagt och attbiståndskrediter införs på försök under två år.Även om de senare är obundna torde de till del ledatill ökad svensk export. Regeringen har också tagitinitiativ till andra åtgärder inom biståndets områdesom syftar till att bättre tillvarata den svenskaresursbasen.Anf. 2 (nyd):Herr talman! Jag tackar statsrådet försvaret. Som väntat anser jag det intetillfredsställande. Det konfirmerar bara attregeringen är nöjd med vad som görs. Manglömmer bort att vi har den högsta arbetslöshetennågonsin, 600 000 arbetslösa. Vi måste ta tillextraordinära åtgärder för att få ner den.Vi måste framför allt se till att vi får ett uthålligtinvesteringsklimat i . Utan det får vi intetillräcklig tillväxt. Utan tillväxt får vi inte nerbudgetunderskottet och den höga öppnaarbetslösheten. Det är framför allt dessa tvåkomponenter som har drivit fram den devalveringvi har , på 20--gentemot dollarn och ca55 % gentemot den japanska yenen. Vilka siffrorman kommer fram till beror på hur man räknar.Devalveringen har som enda fördel gett en extraskjuts åt exporten.Det är riktigt, som statsrådet säger, att det ärvolymsiffrorna som är av värde. Det är volymensom ger nya jobb. Det finns andra som inte tror pådessa siffror. Statsrådet talar i svaret om enuppgång på . Det är nog i högstalaget. tror på samma siffra somför 1993, dvs. 7 %.Men det har även hänt andra saker. Vi har inte fåttstyr på våra marknadsandelar. , 1987--1992, sjönk vårmarknadsandel . sjönk vårmarknadsandel i , en av de störstaexportmarknaderna, . Det visar sig att denvolymökning som statsrådet pratar om inte harresulterat i nya jobb. Det är det allvarliga. Detbristande förtroendet i fråga om investeringaravspeglar sig i det höga övertidsuttaget, som idagens läge motsvarar 60 000 arbetstillfällen.Vi måste göra landet attraktivt för utländskainvesterare i tillverkningsledet. Vi har enfördelaktig bolagsbeskattning. Vi har mycket lågalöner och tillverkningskostnader internationellt settinom . Där är vi mycket konkurrenskraftiga.Tyvärr är regeringens marknadsföring av Sverigesom investeringsland undermålig. Man har avsatt15 miljoner till Invest in , som sköts avStyrelsen för Sverigebilden. Det är inte någon fartpå det hela. Jag tror att man måste bedriva mångaaktiviteter.Regeringen måste med hög prioritet se till att fåutländska investeringar till . De går ossförbi och åker direkt in i EU. Det vet ministernbättre än någon annan. De stannar inte i Sverige.Det är vårt stora problem. Vi måste på alla sätt fåinvesteringar.Jag föreslår bl.a. att Invest in överförs tillExportrådet. Där finns affärsmän i stället förmarknadsförare. Där kan man driva det helamycket hårdare.Som framgår av min interpellation är jag besvikenöver att man drar ner anslaget till med50 % när vi har 600 000 arbetslösa. Det var kanskeett annat arbetslöshetsläge . är detnågonting helt annat. Man bör därför omprövabeslutet. vill i dagens läge startamånga nya aktiviteter. har kommit igång med samverkansgrupper för export och villanställa 100 exportsäljare. ser över deolika industrierna, t.ex. livsmedelsindustrin, ochger träning. Det finns en mängd aktiviteter somExportrådet vill sätta i gång med, om man kan fåmera pengar.Exportrådets vd är affärsman. Han har kommittill , den svåraste av alla marknader. Jagföreslår att han får i uppdrag att presentera en listaöver vad han vill göra. Denna förteckning avaktiviteter bör statsrådet se positivt på och sedanlåta vd förfoga över mera pengar.Vi kan inte som enda land i världen dra ner på vårexportfrämjande verksamhet. Jag har siffror på hurman gör i våra grannländer. I satsar manfyra gånger så mycket på exportstöd, räknat perexporterande företag. och satsardubbelt så mycket.Vi måste i dagens läge ta varje chans att öka vårexport. Vi hoppas att det i slutändan skall resulterai investeringar i den svenska verkstadsindustrin, såatt vi får i gång landet igen.Jag vill fråga statsrådet om han vill medverka delstill att Invest in ges större resurser och attverksamheten flyttas till , dels till attExportrådets vd ges möjlighet till utökade anslagför att få upp exporten.Anf. 3 Statsrådet ():Herr talman! förvånar mig -- intenär han säger att det gäller att skapa ett gottinvesteringsklimat här i , inte när han sägeratt det gäller att skapa goda förutsättningar för vårexport och inte heller när han säger att vi bör skapaett allmänt gott klimat för företagande, utan närhan säger att exporten kommer att öka, bara vi pengar till . tillhörju ett parti som ständigt säger att man skall sparamängder av miljarder.Jag vet att endast hade tillgång tilltidigare siffror när han skrev interpellationen. Iinterpellationen hänvisar han till att varuexportenförsta ökade med . Jagtycker också att det är bekymmersamt. Men förandra halvåret kan vi notera en ökning med 15 %.Ingen tidningsläsare kan väl sväva i tvivelsmål omatt svensk exportindustri tycker att situationen i alltväsentligt har förbättrats högst avsevärt.Det är inte genom att pytsa ut statliga pengar till detena eller andra ändamålet som man uppnår dettamål. När det är sagt, vill jag gärna säga att statenhar en viktig roll när det gäller att skapa ett allmäntgott företagsklimat. Det är därför vi har lagttonvikten på att sanera den svenska ekonomin, påatt skapa ett allmänt gott företagsklimat och påförhandlingar om medlemskap i är en integrerad delav hela verksamheten och av central betydelse förmöjligheten att locka investeringar till . Detär därför vi har fäst avseende vid sådana allmännaförutsättningar för svenska företags allmännakonkurrenskraft och också för möjligheterna attlocka utländska investeringar till Sverige.Inget enskilt beslut kan vara viktigare förmöjligheterna att locka nya utländska investeringartill än ett svenskt ja i folkomröstningen omett svenskt medlemskap i den europeiska unionen.Då kommer många av de investeringar som hållsinne av de skäl som hänvisade till,bl.a. osäkerheten om framtiden, att förverkligas.Det kommer då också att vara betydligt lättare attlocka utländska investeringar till . Vi får flersvenska investeringar i , och vi får flerutländska investeringar i Sverige.När detta är sagt vill jag tillägga attkonkreta åtgärder kan vara och är av betydelsebåde för att främja investeringar i och föratt främja exporten. Men man bör vara försiktig närman satsar pengarna, och framför allt är det intesagt att det är staten som skall betala detta.Jag är förvånad över att så fixerarsig vid hur mycket statliga pengar som går tillExportrådet. För min del är det viktigare attkonstatera att verksamhet i stort settär oförändrad. Vi har fått en situation där företagenbetalar av verksamheten och staten50 %. betalade staten och företagen20 %, eller någonting liknande.Det är ett mått på att verksamheten har bliviteffektivare. Jag vill gärna här utnyttja tillfället attge en eloge åt , all personal där ochdess ledning, för de åtgärder som har vidtagits. Detomvandlingstryck som de har stått inför har enligtmin mening utnyttjats på ett i många delarföredömligt sätt.Sedan efterlyser konkretaåtgärder. Han talar om de 100 exportsäljarna ochsäger att det finns konkreta program men ingapengar för dem. Vi har avsatt särskilda pengarutöver ramen för just den här typen av insatser,. Vi fann att det var goda skäl föratt späcka upp den pott som fanns. Även andraprojekt har fått särskild finansiering, och jag villinte utesluta detta i framtiden.Jag är också affärsman, . Jag talarhär för VD:s möjligheter att haflexibilitet och kunna ta nya initiativ. Det var en avfinesserna den omläggning som gjordes. Samtidigtsom vi skar ner anslaget gav vi en heltannan handlingsfrihet än tidigare och en mereffektiv och affärsmässigt inriktad styrelse. Detgjordes just för att utifrån de anslagdet får, och inte minst utifrån den ersättning förkostnader det får från näringslivet, skall kunnabedriva en effektiv verksamhet.Jag menar att utvecklingen har gått i en godriktning. Det finns förvisso mer att göra, och jagskall gärna medverka till detta. Jag får återkommatill frågan om Invest in i mitt nästa inlägg.Jag ser att min taletid är slut.Anf. 4 (nyd):Herr talman! Statsrådet är vältalig och säger i sinvältalighet också många kloka saker. har tyvärr litet slagsida. Exportrådetrepresenterar storindustrin till mycket stor del, ochstorindustrin klarar sig alltid. Den har pengar, ochför den är en ganska marginellföreteelse.Däremot finns det dåligt med representanter försmåföretagen och de medelstora företagen, vilka viknappast har i . Det är de som behöverhjälp. Det är de som behöver komma ut, och det ärde som inte har råd att finansiera sig själva.Jag tror att statsrådet umgås medstorföretagarna, har deras intresse i sikte ochglömmer att det är de 400 000 småföretagen somskall sätta fart på detta land. Då behöver de hjälpoch ett fungerande Exportråd. Det är nunedtrimmat. Det har inte fungerat riktigt bratidigare. är grunden lagd för att man skallarbeta vidare och ta nya initiativ.Jag vill än en gång säga: Vad regeringen än har gjorthar den inte fått till några investeringar i det härlandet, och det är bara investeringar som får fart påSverige. Då måste den söka andra utvägar. Detanser jag att den inte har gjort. Därför vidhåller jagatt skall ges en chans.När det så gäller frågan om pengar och besparingargår det ganska mycket pengar till att skapa arbete.Det har reserverats 26 miljarder förarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Jag tror att ensatsning på är ett av de billigaste ochmest effektiva sätten att öka investeringarna iSverige.Taletiden är kort. Jag skall övergå till att tala omExportkreditnämnden. Den bedriver en mycketviktig verksamhet. Den fungerar inte riktigt somden skall för industrin. Den är för försiktig och taringa risker. Den vill ha beloppsbegränsningar. Viförlorar många affärer på detta.Jag anser att det är fel att ha en exportkreditnämndsom man anser skall ekonomiskt gå ihop. Det finnsju inte rim och reson i detta. Det är rimliga chansersom tas. Jag anser att man skall ge nya instruktioneri stället för de gamla från 1989.Exportkreditnämnden måste få ta risker. Än engång: Det gäller att skapa arbetstillfällen. Att tarisker i affärslivet är det som ger arbetstillfällen. Jagber att betänka detta. Försök attsätta fart på !Anf. 5 Statsrådet ():Herr talman! Först till frågan om kontakter medstora, medelstora eller små företag. Jag tycker inteatt vi skall stå här i kammaren och diskutera våraegna umgängeskretsar. Jag kanske i så fall snarareborde peka på våra praktiska erfarenheter. SimonLiliedahl har varit verksam i ett storföretag, och jaghar varit verksam i ett småföretag. Men jag tror inteatt det betyder att inte också till rätt mycket om små och medelstoraföretag. Jag kan försäkra att även jag kan en del omstorföretagen.Jag försöker att göra en totalavvägning av det hela.Till det vill jag säga följande. Vi talade om 100exportsäljare. tog själv detexemplet. De 100 exportsäljarna är enbart avseddaför små och medelstora företag, för att ta ettexempel.Den som läser den proposition som avgavs förraåret skall finna att syftet med den omläggning avverksamheten som gjordes var att i ökadutsträckning inrikta verksamhet justpå de små och medelstora företagen och låta destörre företagen i ökad utsträckning finansiera sinegen verksamhet. Det har skett mycket i den vägen.Det återstår säkert en hel del att göra. Men i dennadel är vi fullständigt eniga oavsett våra olikautgångspunkter; storföretag, medelstort företageller litet företag.Så till investeringarna. De ingår inte i Exportrådetsverksamhet. Men jag kan gärna diskutera dem --även om det inte är mitt ansvarsområde -- till dendel det avser de som är avseddaatt stimulera ren information och konkretaåtgärder för att locka investeringar. Det finns skälatt åstadkomma en bättre samordning på dettaområde. Vi skall återkomma till den frågan. Mende viktigaste åtgärderna och målet är vi fullständigteniga om.De viktigaste åtgärderna för att locka svenskainvesteringar till är att skapa ett gottföretagsklimat, att skapa en förmånlig skattesits förföretagen och att avreglera. Man måste reformerasocialförsäkringssystemet så att det uppmuntrarproduktiviteten och effektiviteten och inte minstskapa ett gott handelspolitiskt och ekonomisktklimat och ge företagen garantier för att de kankonkurrera på likvärdiga villkor i , enmarknad som tar av vår export.Jag vill än en gång understryka att vi satsar stenhårtpå båda delarna, dels att förbättra de allmännakonkurrensvillkoren här hemma, dels att skapalikvärdiga villkor på i första hand den europeiskamarknaden. Därför är förhandlingar ommedlemskap i den Europeiska unionen av heltavgörande betydelse för våra möjligheter att i detlånga loppet locka svenska företag att investera häri och locka utländska investeringar tillSverige.Om företagen vet att de har likvärdigakonkurrensvillkor på hela Europamarknadenopererar de från det land därkonkurrensförutsättningarna i övrigt är de bästa.Jag menar att har goda förutsättningar atthävda sig i det avseendet med den politik somregeringen för.Låt mig slutligen gå över till frågan omExportkreditnämnden. Att Exportkreditnämndenskall vara självbärande är grundat på eninternationell överenskommelse. Det gäller allaexportkreditgarantiinstitut i världen. Det är ett sättatt undvika illojal konkurrens.Sedan går ett steg längre och sägeratt inte tar några risker. Dåfrågar jag mig, , hur det kommer sigatt de förlorade i . Hurkommer det sig att de har förlorat jättebelopp påsydamerikanska och latinamerikanska marknader?Visst tar de risker! Det är ett försäkringsinstitutsom löpande ser över sina metoder och somlöpande avstämmer sin konkurrenssituation medandra länder i världen, inte minst inom ramen förOECD-samarbetet. Jag vågar säga att EKN ärkonkurrenskraftigt.Därmed inte sagt att allt är bra. EKN omprövarlöpande sina arbetsformer. Jag mottar gärnakonkreta exempel på vad som skall göras så längede åtgärderna ligger inom ramen för detinternationella åtagandet attExportkreditnämndens verksamhet skall varasjälvbärande. Vi kan inte ge avkall på detta.Däremot finns det säkert möjligheter, jag upprepardet, att inom de ramarna förbättra effektiviteten iEKN, och även i och Invest in Sweden.Jag mottar gärna konstruktiva förslag på hur mankan förbättra situationen här i olika avseenden.Anf. 6 (nyd):Herr talman! Det kommerkonstruktiva förslag i form av motioner som jag harskrivit.När det gäller den självbärandeExportkreditnämnden vill jag säga att det i dagensläge tyvärr nog bara är som håller på alladessa konventioner. Alla har svårt med sin exportoch försöker att gå ifrån det mycket rigidaarbetssätt som vi har i när det gällerexportkrediter. Vi ligger längst ut åt ena sidan. Manorkar inte med det.Ett exempel är att i en affär med krävt ränta.Engelsmännen tar ut . Detta går igenom meroch mer i den ena affären efter den andra. Detkommer en affär med , som statsrådetsäkert känner till. Statsrådet skall ju åka dit, ochdet är vi i industrin glada för. I den affären tar manpå en femårig kredit ut dubbelt så hög ränta frånSverige jämfört med vad man som kan ges frånEngland. Det får inte vara på det här sättet. Vimåste ges lika möjligheter att konkurrera medomvärlden och inte till sista droppen försöka hållaoss till våra konventioner. Detta gör att vi har enbyråkrati utan like.Vi har en byråkrati i ,eftersom det nästan bara sitter byråkrater istyrelsen. Vi måste blanda upp dem medföretagsledare och sådana som kan marknaderna,inte minst den besvärliga östmarknaden. Denfordrar extra omsorg i dagens läge.Låt mig släppa och kommatillbaka till , som ägs till av densvenska industrin. Jag vill parentetiskt säga att jaghar varit storföretagare, men har ett småföretagmed tio anställda. Jag vet precis vilka problem somfinns där och vilka svårigheterna att få stöd ochrörelsekapital är med den inställning som bankernahar. Men det är en annan sak.När det gäller exporten finns det många aktörer påscenen. Vi har inte bara utan ävenSwedfund, , BITS och delvis SIDA.Man kan räkna upp flera. Det finns ingen enhetligledning och inget enhetligt sätt att sköta detta. Mittförslag är att regeringen undersöker möjlighetenatt föra in alla dessa olika exportrelaterade organunder . Då skulle vi få en enhetligledning, och företagsvärlden skulle komma in med50 %. På det viset kommer vi ifrån denbyråkratiska tyngdpunkt som finns . Sedanföreslår jag att man lösa de problem somfinns där.Anf. 7 Statsrådet ():Herr talman! Detta var en rad olika förslag.