prot · GI0944 · 1994-12-16 00:00:00 — Vi hoppas att frågan kan lösas snabbt.Det här betänkandet är ett sorgligt betänkande, fördet visar att synsättet politik finns kvar . Det gynnar inte det vi vill, nämligen en övergångtill ett lantbruk som är ett kretslopp i betydligt högregrad än vad dagens lantbruk är. Det stöder i stället detkonventionella storskaliga lantbruket, somdet talas vackert om det andra utan att de förslag somnu ligger kommer att leda lantbruket i den riktningsom vi skulle vilja. Chansen fanns 1990, chansenfinns . Tyvärr känns det som att man båda gångernahar missat chansen.Genom att minska intensiteten i odlingen skulle vikunna få tillbaka de öppna landskap som håller på attgå förlorade. Vi skulle kunna öka den biologiskamångfalden, där det inte bara handlar om att sparavissa arter utan också om individrikedomen inomarter. Vi skulle kunna få ett lantbruk som inte är såkemikalieinriktat.Det som är mest sorgligt är dock att betänkandetär så ofullständigt. Vi vet egentligen inte vad vi beslu-tar om. Det vet inte heller. Jag ärförvånad över att kunde accepterabetänkandet med så litet underlag.Anf. 99 () replik:Fru talman! Jag har stor respekt för miljöengagemang, men det får väl vara någonmåtta med demagogin. Jag har läst den utredning somGudrun hänvisar till. Jag har talat med alter-nativodlare. Det är problem med det REKO-programsom är föreslaget i proposition 19 när det gäller fuskoch annat. Jag är förvånad över att ärberedd att satsa på något som integår att kontrollera på något bra sätt.Utredningen är inte spolad, det är inte kört. Läspropositionen, läs betänkandet. Jag vet att miljöpartis-ter anser att de är väldigt mycket bättre än alla andrapå miljöfrågor, och det kanske stämmer i många de-lar. Men då är det litet märkligt att ärså förvissad om att den förra borgerliga fyrpartirege-ringens förslag är så utomordentligt förträffligt köper det rakt upp och ner.Vi skulle ha velat ha skarpare förslag, säger . Men det kom inga sådana förslag.Anf. 100 () re-plik:Fru talman! Det här förslaget är inte i första handframtaget av politiker. Det är framtaget av sådanasom jobbar med dessa frågor. Det är framtaget avLRF, Alternativodlarna, m.fl.Dem har jag stor respekt för.Jag är inte rädd för ett förslag när det är ett bor-gerligt parti som har lagt fram det. Jag tittar på försla-get. Jag är inte i första hand intresserad av vem somhar skrivit under det. I det här fallet är det ett braförslag. Det är vi, och Alter-nativodlarna överens om. Vi är också överens om hade kunnat höja miljöavgifterna ytterligare föratt finansiera miljödelen. Det hade kunnat stödja. Vi hade haft råd med det, och dåhade inte ekonomiska hinder som talar om funnits.Jag har diskuterat det här med många konventio-nella odlare som säger att de har förståelse för enhöjning av miljöavgifterna för att kunna ha kvar bl.a.programmet för resurshushållande och stöden till valloch bete och många andra miljöinsatser, t.ex. reduk-tion av växtnäringsläckage. Hade vi höjt avgifternaför framför allt kväve, hade vi fått både piska ochmorot. Då hade det funnits en möjlighet för de kon-ventionella odlare som hade velat slå in på annat attgöra det. I det förslag som ni och Socialdemokraternalägger fram stänger ni dörren. Jag har svårt att förståhur kan säga att hon vill ha ettannat program för resurshushållande. På vilket sättblir det lättare att kontrollera?Anf. 101 () re-plik:Fru talman! Jag antar att vi, , harpratat med ungefär samma alternativodlare. Jag antarockså att även haft diskussionen omhur man skall kunna kontrollera minskningen t.ex. avkväveanvändningen och hur man skall kunna klara avatt få in några större summor på miljöavgifter omdessa höjs för mycket. Vi kommer ju att få bort t.ex.gränskontroller. Den diskussionen känner du ocksåtill. Jag tycker därför att det är litet märkligt att Gud-run inte ser några hinder i just den frågan.Jag är inte lika orolig som . Jaghar läst förra propositionen. Jag har riktat kritik motSocialdemokraternas förslag, och det har jag framfört.Jag har också sagt att vi i ser på politi-ken i dess helhet. Vi måste förbehålla oss rätten attockså väga in en helhetssyn i ekonomin när vi läggerfram vår totala budget.Det är möjligt att i sitt utskott harfria händer att spendera pengar som hon vill. På detsättet jobbar inte vi i . Därför kommervi att väga samman dessa saker till en helhet.Anf. 102 () re-plik:Fru talman! För det första: Naturskyddsföreningenoch alternativodlarna har föreslagit en höjning avkväveavgifterna till i stället för . Det är60 öre mer jämfört med det förslag som stöds avSocialdemokraterna och . För de förstaåren, 1995 och 1996, hade det täckt merkostnaden förmiljöprogrammet. Det hade alltså varit lätt att finansi-era detta, om man hade velat det.För det andra: När vi nu skall införa arealstödkommer hela att flygfotograferas. Jag har en gång läst naturgeografi, och eftersomvi då hamnade i en mycket intressant diskussion omdet här kan jag berätta att man på en grödas färg exaktkan se hur mycket konstkväve som använts.Att kontrollera det här bedömde somnågot som inte alls var speciellt svårt. Jag förmodaratt om man i kan göra det så kan vi i Sveri-ge göra det. I gäller , och man skallkunna kontrollera att bonden lever upp till det kravet.Man kan ju inte förutsätta att folk fuskar,utan man måste väl ändå kunna förutsätta att de re-dovisningar stämmer som säger hur mycket konstkvä-ve som används. Vill man kontrollera det så är detmycket enkelt att göra det via satellit. Den satellitenpasserar en gång . Någon svårighetatt kontrollera detta - om det är storebrorssamhälletsom det handlar om - finns inte.Anf. 103 ():Fru talman! är ju inte represen-terade i jordbruksutskottet. Således finns inte våraställningstaganden med i betänkandet. Jag börjardärför med att yrka bifall till reservationerna 1 och 4.Därmed vet kammaren hur vi kommer att rösta här.Nämnda reservationer överensstämmer bäst med vårhållning. I övrigt kommer vi att ställa upp på betän-kandet.Med tanke på vad talmannen sade om tiden skallvi inte ha en repris på onsdagens debatt. Jag tänkerinte heller gå igenom de argument som jag då fram-förde. I stället skall jag bara helt kort ta upp någrapunkter.Det är glädjande att jordbruksministern också finns med här i kammaren - till skillnad frånhennes kolleger som inte fanns här i kammaren undertidigare debatter här . Jag tycker alltså att det ärbra att jordbruksministern är här.I dag handlar det om ytterligare ett steg i den so-cialdemokratiska strategin. Det handlar om att försvå-ra för svenska jordbrukare och om att försvåra fortsattutkomst och boende på landsbygden. Det är beklag-ligt.Sammantaget innebär de förslag på jordbruksom-rådet som Socialdemokraterna har lagt fram ett hotmot näringen och därmed mot sysselsättningen. I daghandlar det speciellt om miljöstöden till jordbruketoch om möjligheten till öppna landskap.Dess värre har regeringen beslutat att avhändaSverige miljöstöd som ingick i det avtal som vi nyli-gen folkomröstade om. Detta gör man nu tillsammansmed , som ju sagt sig vara ett miljöparti.Förslaget från regeringen och majoriteten i jord-bruksutskottet kommer att minska förutsättningarnaför att vi skall nå målet att av den svenska åke-rarealen skall vara ekologiskt odlad . Det ärkonsekvensen av förslaget.Sammanfattningsvis: Man minskar miljöstödet.Man minskar möjligheten till öppna landskap. Manförsvårar för det ekologiska jordbruket. Jag måste dåfråga: Vad är detta för miljöprofil?På en punkt har utskottsmajoriteten tillstyrkt enkds-motion, och det görs mot Socialdemokraternasvilja. Beslutet innebär att ekologisk odling undantasfrån trädeskrav för att få arealbidrag, och det är väl-digt bra. Men det räcker inte för att jordbrukspolitikenskall få en miljöprofil. På denna enskilda punkt, därdet går i vår riktning, krävs det betydligt mera.Det är bra att utskottet med anledning av en kds-motion mycket tydligt markerar sitt stöd för rennnä-ringen i . Det ser jag också som en positivskrivning i betänkandet. Precis som finnsdet också i detta betänkande en och annan ljuspunkt.Men sammantaget är det ändå ett stort mörker.Slutligen: Eftersom återigen stårefter mig på talarlistan vill jag på en punkt upprepavad jag sade . Jag ställde en fråga fleragånger men fick inget svar. Därför hoppas jag att jagkan få ett svar . Jag frågar alltså: Varför är IngeCarlsson beredd att med de samlade förslagen på detjordbrukspolitiska området nu bidra till att avrusta detöstgötska jordbruket? Hur kommer, ,alla era förslag att förklaras som har udden riktadockså mot de östgötska jordbrukarna och mot demsom bor på landsbygden i ?Anf. 104 ():Fru talman! I går beslutade om en an-slutning till den europeiska unionen i enlighet medutrikesutskottets betänkande 1994/95:UU5. I det be-tänkandet ingår de överväganden om jordbruksfrågorsom framgår av jordbruksutskottets yttrande1994/95:JoU2.I jordbruksutskottets yttrande har vi behandlatmotioner med anledning av den borgerliga propositio-nen 1994/95:19.Strax före årets riksdagsval lade den borgerligaregeringen fram nämnda proposition om Sverigesmedlemskap i unionen.Den borgerliga regeringen insåg att tiden för denmest kompetenta regeringens tid var slut. Det varskälet till att man vad gäller jordbruksdelen"fläskade" på med väldiga subventioner. Man skulleju inte behöva ta något ansvar för sin proposition idenna del.Efter vår valseger och före folkomröstningen omSveriges anslutning till EU lade den socialdemokra-tiska regeringen fram propositionen 1994/95:75, Vissalivsmedelspolitiska åtgärder vid ett medlemskap iEuropeiska unionen.Det innebär att vi behandlar dels de ur EU-propositionen utbrutna avsnitten, dels en del tidigaremotioner och den socialdemokratiska propositionennr 75. I denna föreslår vi i flera hänseenden andralösningar än vad som förordas i den borgerliga pro-positionen.Eftersom det var en ganska lång debatt i onsdagsoch bra beslut i går om arealbidrag, mjölkkvoter ochlivsmedelssituationen på och skallockså jag försöka dra ned på mitt anförande och gådirekt på skillnaderna mellan proposition nr 75 och dereservationer som finns i det betänkande som vi nubehandlar, alltså JoU7.Den stora frågan är behandlingen av ett mil-jöprogram inom ramen för EG:s förordning 2078/92.Här har , , en gemensam uppfattning i reservation 1.Men som framhålls i den socialdemokratiska pro-positionen nr 75 bör inriktningen på och tillämpning-en av den gemensamma jordbrukspolitiken i Sverigepå flera punkter få en annan utformning än vad somföreslagits i proposition 19.Utskottsmajoriteten delar den mening som fram-förts i den socialdemokratiska motionen U16, att detär rimligt att i första hand använda andra utgångs-punkter än rena konkurrensaspekter vid bedömningenav hur vi i skall hantera EG:s struktur- ochLFA-stöd.En viktig utgångspunkt blir vår förmåga att överstatsbudgeten finansiera den svenska andelen som ärmer än av det totala stödbeloppet. Här måste detske en politisk bedömning av hur mycket subventio-ner som skall läggas på jordbruket i förhållande tillandra utgiftsbehov för skola, pensioner, vård osv. Enannan viktig utgångspunkt blir hur vi ser på densvenska livsmedelsproduktionens framtid.Utskottsmajoriteten godtar regeringens förslag attSverige som medlem av EU inför ett miljöprogrambestående av tre delprogram, vilket skall ske inomramen för förordningen nr 2078/92. Det svenska pro-grammet skall vara i linje med livsmedels-politiska beslut. Enligt ett delprogram skall bevaran-det av vissa från natur- och kulturmiljösynpunkt sär-skilt värdefulla odlingslandskap stödjas. I ett andradelprogram skall stöd ges för att återställa och bevaramiljön i miljökänsliga områden. I ett tredje delpro-gram skall stöd ges för ekologisk odling. Som anmälsi propositionen återkommer regeringen i 1995 årsbudgetproposition med förslag till anslagsramar förmiljöprogrammet.Utskottsmajoriteten vill särskilt framhålla det an-gelägna i att utforma stödformerna inom lantbruket,så att det finns program som baseras på större miljö-hänsyn i det konventionella jordbruket.Mot denna bakgrund förordar utskottsmajoritetenett tillägg till miljöprogrammet.Ett generellt arealstöd till vall- och betesmarkskall inom miljöprogrammets ram kunna utgå tillstödområdena 1-4 och till områden som avsatts förs.k. LFA-stöd samt mindre gynnade områden i södraSveriges skogs- och mellanbygder. Utskottet tar inteställning till vilka belopp eller nivåer som bör gälla.Regeringen återkommer i budgetpropositionen även idenna fråga.I anslutning till den förra regeringens förslag iproposition 19 om delprogrammet Resurshållandejordbruk, som är en del av miljöprogrammet, föreslårutskottsmajoriteten att regeringen skall återkommamed ett nytt och bättre genomarbetat förslag såvittavser resurshållande konventionellt jordbruk.Utskottsmajoriteten anser att det är angeläget attregeringen tillsätter en parlamentarisk arbetsgruppsom kan följa myndigheternas utvärdering och göraen uppföljning av medlemskapets miljökonsekvenser.Med dessa ord vill jag yrka avslag på reservationnr 1.I reservation nr 2 av om fortsattNOLA-stöd framhålls att det föreligger risker för atten del marker som har NOLA-stöd kommer attförlora stödet i framtiden.Utskottet vill betona att någon ändring av reglernaför NOLA-bidrag inte är aktuell. Vi socialdemokraterhar däremot fått stöd för att det nuvarande NOLA-programmet för ersättning till brukare för fortsatt beteoch slåtter på marker med dokumenterat höga natur-vårdsvärden skall samordnas med åtgärder för åter-ställande av våtmarker, gärdesgårdar och dikesrenar.Jag yrkar alltså avslag på reservation nr 2.Jag yrkar inte bifall till den socialdemokratiska re-servationen nr 3. Utskottsmajoritetens uppfattning äratt regeringen bör driva frågan om att få till stånd ensärregel för ekologiskt jordbruk som innebär en fri-villig anslutning till trädesprogrammet.Vi socialdemokrater anser att det finns andra ochmer viktiga förhållanden att ändra på när det gällerEU:s jordbrukspolitik, vilket också jordbruksministernredogjorde för i sina inlägg i kammardebatten i ons-dag.Reservation nr 4 handlar om stödet till norra . I norra spelar jord- och skogsbruket enviktig roll för upprätthållande av sysselsättning, nä-ringsliv, samhällsservice, infrastruktur m.m. Riksda-gen har, bl.a. av dessa regionalpolitiska skäl, påtagitsig ett särskilt ansvar för att jordbruket skall kunnaleva vidare.Enligt vår uppfattning frångår vi nu även på dennapunkt uppgörelse. Jag påstår att områdenanorr om 62:a breddgraden därmed missgynnas. Dessaområden förde fram i EU-förhandlingarnasom ett av de tyngsta skälen för en stor tilldelning avstruktur- och regionalstödsmedel.Vi socialdemokrater anser att detta är oaccepta-belt. Vi har länge hävdat att det i och med ett EU-medlemskap måste byggas upp flera olika delar medEU:s LFA-stöd. De skall ligga i botten påbyggda medmiljöstöd, strukturstöd och stöd till landskapsutveck-ling och därefter ett nationellt stöd i toppen.Genom att addera dessa olika stöd kan nivån upp-rätthållas med en stor andel finansiering från EU:sjordbruksfond. Därmed avlastas också den svenskastatsbudgeten.Vi socialdemokrater och vänsterpartister kommeratt fortsätta att värna om ett jordbruk i norra som skiljer oss åt är att vi vill ha en samlad stöd-nivå på ca , dvs. ca 300 miljonerkronor utöver det belopp som reservanterna föreslår.Jag yrkar härmed avslag på reservation nr 4.I reservationerna nr 6, 7 och 8 om avgifter på han-delsgödsel och bekämpningsmedel går åsikterna starktisär.Moderaterna, som står bakom reservation nr 6, villnaturligtvis sänka avgifterna i förhållande till våraförslag. Men detta är ju inget sensationellt.Miljöpartiet vill däremot i sin reservation nr 8kraftigt höja avgifterna. Höjningen skulle innebära enbelastning för jordbrukssektorn på en bra bit över 1miljard kronor. Detta anser utskottet skulle varamycket drastiskt för näringen.Folkpartiet vill i sin reservation nr 7 att regering-ens föreslagna avgiftshöjningar skall tas ut först den 2november 1995. Att på detta sätt tillåta spekulation påmiljöområdet avvisas av utskottsmajoriteten.Fru talman! Varför föreslår regeringen en höjningav avgifterna?Målet att halvera kväveläckaget från jordbruketåren 1985-1995 kommer inte att uppnås. Målet attminska användningen av handelsgödsel tillår 2000 har också ställts upp. Detta mål kommer inteheller att uppnås, om inga ytterligare åtgärder vidtas.Detta är ett av skälen till den nu föreslagna höjningen.Ett annat skäl är att förbrukningen av handelsgödselökat . Det är ett tecken påden styrande effekten som prisregleringsavgiften haftpå handelsgödsel.Dessutom anser vi att det är mycket viktigt att till-lämpa principen att förorenarna själva skall betala.För övrigt tycker jag att beskrivningen i miljöavsnitteti betänkandet är mycket bra.Jag yrkar avslag på reservationerna nr 6, 7 och 8.Avslutningsvis vill jag sammanfatta utskottetsställningstaganden:1. Förslagen i proposition 75 om ett svenskt mil-jöprogram för jordbruket godtas i huvudsak, meddet tillägget att ett generellt arealstöd för vall- ochbetesmark skall kunna utgå i stödområdena 1-4och i skogs- och mellanbygder, in-om miljöprogrammet. Utskottet anger ej beloppeller nivåer utan avvaktar regeringens bedömning-ar. Utskottet tillstyrker i övrigt regeringens förslagi fråga om stöd till värdefulla odlingslandskap,återställande av miljön och ekologisk odling m.m.2. I anslutning till den förra regeringens förslag iproposition 19 om delprogrammet Resurshushål-lande jordbruk, alltså en del av miljöprogrammet,föreslår utskottet att regeringen återkommer medett nytt och bättre genomarbetat förslag såvitt av-ser resurshushållande konventionellt jordbruk.3. Den förra regeringens förslag i proposition 19 omstrukturstöd och s.k. LFA-stöd i södra och mellanbygder föranleder inga direktainvändningar i utskottet.4. Vidare förordar utskottet att frågor om tillhanda-hållande och prissättning av s.k. kollektiva nyttig-heter i jordbruket - naturvård, odlingslandskap,biologisk mångfald, m.m. - utreds särskilt.5. I fråga om stöd till jordbruket i norra utskottets ställningstagande att arealbidragför vall och betesmark skall kunna utgå i stödom-rådena 1-4. Utskottet tar inte ställning till rege-ringens förslag om totalbelopp och delbelopp utanavvaktar budgetpropositionen. Utskottet delar iövrigt regeringens bedömningar om LFA-stöd,miljöprogram och strukturstöd inom stödområdetför jordbruket i norra . Utskottet anser att en parlamentarisk arbetsgruppbör tillsättas som skall följa myndigheternas ut-värdering och uppföljning av medlemskapets mil-jökonsekvenser.7. Utskottet tillstyrker förslagen i proposition 75 omhöjda miljöavgifter på handelsgödsel och be-kämpningsmedel och om omställningsprogram-met. Avgiftshöjningen träder i kraft den 3 novem-ber 1994 enligt utskottets förslag. De företag somvill ansluta sig till EG:s trädesprogram skall åter-betala del av erhållet omställningsbidrag. Utskottetföreslår ett tillkännagivande, att jordbruket ochträdgårdsnäringen på de områden som diskuteras ibetänkandet bör tillföras resurser som står i paritetmed intäkterna från miljöavgifterna.Fru talman! Med det anförda vill jag yrka bifall tilljordbruksutskottets hemställan i betänkande JoU7.Anf. 105 TALMANNEN:På detta anförande har repliker begärts av LennartBrunander, , och . Eftersom enbart detta innebär att debattidenförlängs med och flera av talarnakraftigt har överskridit sin förhandsanmälda tid, trorjag att kammaren får inrikta sig på att fortsätta denhär debatten , efter det att allaandra ärenden är färdigbehandlade.Anf. 106 () re-plik:Fru talman! Jag ställde en del frågor till IngeCarlsson i mitt anförande. Det skulle vara roligt att fåsvar på dem.Inge upprepade det som står i betänkan-det om LFA-stödet, att man inte har några kommenta-rer till det. Min fråga gäller: Innebär det att man stårbakom det förslag som förs fram i proposition 19,alltså det som den förra regeringen lade fram, ellergör man det inte?Vi fick inga besked om några pengar till miljöpro-grammet, och jag beklagar det. Jag hade hoppats att viskulle kunna få någon liten klarhet i var någonstanssocialdemokraterna står i den här frågan. Resone-manget om att vi inte har råd är som jag ser det felak-tigt. Det är som det gamla ordspråket säger: Snålhetenbedrar visheten. Genom att utnyttja de här stödenskapar man aktiviteter i jordbruket på landsbygden.Man tillför den svenska ekonomin pengar som svenskekonomi totalt sett har nytta av.Inge talar mycket vackert om stödet tillNorrlandsjordbruket. Det tycker jag är bra, för detstämmer rätt väl med hur vi också ser på den saken.Nivåerna i stödet är det inte så stor skillnad på. visar att de vill ge mer pengar, men det in-nebär att man räknar in det generella arealstödet, somligger utanför Norrlandsstödet. När man tar bort detblir nivåerna desamma. Men den omsvängning manhar gjort leder ju till att man lätt drar bort stödet frånskogsbygderna och ner till de områden som odlar merspannmål.Handelsgödselavgifterna har vi inte motsatt oss,därför att vi fick ett förslag från utskottet om att peng-arna skall gå tillbaka och användas inom jordbruket.Men det motiv som anger för att manskall införa dem är inte korrekt.Det är inte korrekt att vi har en klart bevisad ök-ning av handelsgödselanvändning. Vi har haft enmycket kraftig nedgång av handelsgödselanvändning-en . fick vi en marginellökning. Det är vad det handlar om. Men trenden ärnedåtgående.Vad som händer vet vi inte. Mensvenskt jordbruk nyttjar de resurser man har på ettansvarsfullt sätt, och man har nyttjat mindre av till-satsmedel än man gjorde tidigare.Anf. 107 () replik:Fru talman! Den politik som vi tillsammans harfått stöd av för innebär att det blir ettökat stöd till med 300 miljoner kronor.Vi kan ha olika skäl för handelsgödselavgiften,men ni är ändå med på den höjning vi har föreslagit.Faktum är att användningen har ökat under de senastetvå åren.När det gäller miljöstöd har jag klart talat om huroch var det skall utgå. Jag har också sagt att regering-en återkommer i den kommande budgeten när detgäller beloppets storlek.Anf. 108 () re-plik:Fru talman! Kan vi verkligen lita på att vi får be-lopp som gör att vi kan fylla detta med något, så attdet blir ett verkligt stöd och inte bara ett resonemangomkring det?Jag skulle också vilja ha svar på frågan om LFAsyd. Får vi ett LFA syd på det sätt som har redovisatsi proposition 19 eller får vi det inte?Anf. 109 () replik:Fru talman! Det pågår fortfarande förhandlingarom LFA-stöden. Där kan man inte tala om exakthur de kommer att bli.Lennart Brunander frågar om han kan lita på ossnär det gäller nivåerna, om det blir sådana nivåer attdet verkligen ger någonting. Det är självklart att stö-det kommer att innebära en hel del ekonomiska för-bättringar för jordbruket. Hur mycket får vi alltsååterkomma med. Det har vi snart sagt 10-15 gånger iden här kammaren. Ni får ge er till tåls ett par veckortill faktiskt.Anf. 110 () replik:Fru talman! Först en kommentar till det framför-handlade bidraget på miljöområdet. Socialdemokra-terna välkomnade faktiskt förhandlingsöverenskom-melsen och gjorde positiva uttalanden om den i mars.Vid den tiden fanns det möjlighet att så att säga drivafrågan om vi skulle ha en budgetrabatt i stället. Mendet visade sig i förhandlingarna att denvägen stängdes, och då fick man en kompensation denhär vägen. Den kompensationen var socialdemokra-terna åtminstone positiva till i början.Jag tycker inte riktigt att historieskrivningenstämmer. Vad den borgerliga regeringen gjorde varfaktiskt bara att lägga fram ett förslag om hur rabatteneller miljöstödet skulle användas.Jag måste säga att det är en väldig skillnad i sättetatt betrakta Norrlandsstödet och det övriga stödet. FörNorrland är man villig att öka statens utgifter, utan attdet egentligen föranleder några större kommentarer,medan man när det gäller och har motsatt uppfattning. Jag tycker att detstämmer dåligt med en rimlig ståndpunkt i de härfrågorna.Sedan har jag några kommentarer om gödselme-delsskatten.