prot · GI0946 · 1994-12-20 00:00:00 — Vi tog över statsskulden, budgetunder-skottet och massarbetslösheten, precis som jag sade imitt inledningsanförande.Sedan får vi se vad vi lämnar efter oss. Jag är oer-hört optimistisk. Jag tvivlar inte på attresultatet kommer att bli långt bättre än under de treår som gått. Både medborgarna och marknaden för-väntar sig ju också att vi skall göra det mycket bättre.Det är bra att både medborgarna och marknaden harkrav på oss. Det gillar vi socialdemokrater. För ossvore det en katastrof om vi skötte oss på samma sättsom man gjort under de tre gångna åren.Jag lyssnade på inledningsanföran-de. Det var två saker som jag reagerade emot.Det första var att reagerade mot attde åtgärder vi föreslår i arbetsmarknadspolitiken ärför dyra. Vad egentligen vill ha är lågaersättningsnivåer och så få och passiva åtgärder sommöjligt. Det är precis den inlåsning som finns i mångaav de stora europeiska länderna. Där har man skapattvå tredjedelssamhället.Det är faktiskt så, , att om människorhar gått arbetslösa länge är ALU och ungdomspraktikingen lösning. Lösningen är investeringar i nya jobboch investeringar i ny utbildning. Det kostar faktisktnågot mer i det korta perspektivet än passivt arbets-löshetsunderstöd eller ALU och ungdomspraktik.Det andra jag reagerade mot var när att den tillväxt av jobb som vi haft under dessa årriskerar att brytas av den socialdemokratiska rege-ringen. Påståendet är för det första inte sant. De treborgerliga åren gav ingen tillväxt av nya jobb. Det varen förlust av ett stort antal jobb. Det är sanningen.Sedan sade hon att trygghetslagar och socialför-säkringar ersätter arbetsinkomsten. Det är sådant somhotar de nya jobben. urholkade nisocialförsäkringarna och försämrade trygghetslagarnasamtidigt som antalet riktiga jobb minskade. Det varvad ni sysslade med. Det blev facit. Det var dettamedborgarna dömde ut den 18 september.Anf. 115 () replik:Fru talman! Det var faktiskt regeringens politiksom fick en svidande bakläxa av . Det var dennuvarande regeringens politik. Om jag minns rätt varden som bedömde den tidigare rege-ringens politik avsevärt mycket positivare. Det ärsvaret på budgetfrågan.Fru talman! Det är väl uppenbart för hela dennaförsamling och dem som eventuellt lyssnar på den härdebatten därutöver att den tidigare regeringen stod fören politik som skapade möjligheter för en tillväxt avriktiga jobb i privata företag. Under detta år har viockså fått en sådan tillväxt. kan väländå inte blunda för det som arbetsmarknadsutskottetframhåller här. har vi fått en kraftig till-växt när det gäller sysselsättningen, framför allt iindustrin. Det är detta vi måste fortsätta med.Men man åstadkommer inte nya jobb genom att tastrypgrepp på näringslivet med skatter och regleringaroch genom att försöka dra in riskvilligt kapital ochbeskatta det. Regeringens politik leder i fel riktning.Det är ingen diskussion om den saken. kritikvisar ju att så är fallet.Jag väntar fortfarande på svarpå min grundläggande fråga. Har på orsakerna till att vi under icke harfått något nettotillskott av sysselsättning i den privatasektorn? Sysselsättningsökningen har enbart kommit iden skattefinansierade offentliga sektorn. Jag riktaringen kritik mot de jobb och de arbetsuppgifter somutförs där. De är nödvändiga. Men faktum kvarstår:Vi kan aldrig klara finanser om vi inte fårökad sysselsättning i den konkurrensutsatta sektorn.Det är den sektor som skall konkurrera på hemmaplanoch framför allt med utlandet.Om vi inte ser till att vi får ett regelsystem sommedför att investeringarna hamnar i - bådesvenska företags investeringar och utländska företagsinvesteringar - och som gör det intressant att startanya företag och låta befintliga företag växa, kommervi aldrig att lösa vare sig arbetslöshetsproblemet ellerproblemet med statens dåliga finanser.Anf. 116 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Låt mig först konstatera att SonjaRembo och jag har väldigt olika syn på hur manåstadkommer tillväxt. Jag tror att arbetsmarknadspo-litiken måste innehålla många aktiva åtgärder, t.ex.satsningar på utbildning, kompetens och investeringar.Jag tror inte på passiva åtgärder. Det låser in de ar-betslösa i en hopplös situation.Jag tror inte heller på teori om åstadkommer en snabbare tillväxt genom attförsämra trygghetslagar och urholka socialförsäk-ringssystemet. Där har vi i grunden olika uppfattning-ar.När jag lyssnade på fick jag det in-trycket att tyckte att den förra regering-ens politik hade varit lyckosam. Tycker verkligenSonja Rembo att de som gått var lyckosamma årför ? Det skulle vara intressant att få veta det.Jag delar uppfattning på en punkt -där är vi helt överens - nämligen att sysselsättningen inäringslivet måste öka.Det finns två tragiska perioder i , nämligen1976-1982 och 1991-1994. Då försvann väldigtmånga jobb ute i det privata näringslivet. Det är underde två perioderna som det begicks allvarliga brott motdetta.Hemma i mitt län tog det att åter-skapa de jobb som försvann i näringslivet under peri-oden . är vi tillbaka i en situation i mittlän som faktiskt är sämre än den vi övertog 1982. Jagvet inte hur det ser ut i län, men jagskulle kunna tänka mig att det är på ungefär sammasätt.Anf. 117 () re-plik:Fru talman! Arbetsmarknadsministern nämnde50 000 nya jobb genom bl.a. investeringsåtgärder.Han nämnde bl.a. miljöinvesteringar inom arbets-marknadspolitiken. Jag vill veta vad som konkretmenas med detta. Kan man exempelvis tänka sigMiljöpartiets förslag när det gäller direktavdrag förbyggnadsinvesteringar? Vi vill att de skall göras avmiljöskäl.Jag tänker bl.a. på att det skulle skapa jobb ibyggsektorn om man allergisanerar skolor och dag-hem. Vad jag minns lovade statsministern i slutskedetav valdebatten att det skulle bli en allergisanering avskolor och daghem, precis som längehade framfört i valdebatten. Det är en fråga.Jag skulle också vilja se en helhetssyn i frågan omen arbetstidsförkortning, som jag berörde i mitt inläggförut. Egentligen skall man inte lyssna på vad somsägs på nyheterna . Det var alarmeranderapporter om att en stor del av de statsanställda skulleavskedas. Jag tycker att man kan studera de försöksom har gjorts inom offentlig sektor. Där har man inom befint-lig budget genomfört en arbetstidsförkortning till sextimmars arbetsdag. Man har lyckats åstadkomma bl.a.en mindre sjukfrånvaro, inom befintlig budget, somsagt.Jag tänker också på den privata sektorn, t.ex.byggsektorn, när jag pratar om en arbetstidsförkort-ning. Där kan man kanske ha två arbetslag vid väg-byggen eller husbyggen. Man kan effektivisera genommaskinparken och få ekonomiska fördelar. Byggarbe-tarna kan arbeta . Man vet att detvå sista timmarna innebär stora risker förolycksfall i arbetet.Jag vill höra vad arbetsmarknadsministern sägerom direktavdrag, miljöinvesteringar och en arbetstids-förkortning.Anf. 118 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! tar upp många frå-gor. Låt mig börja med direktavskrivningar i fråga ombyggnader. Jag kunde faktiskt inte följa resonemang i talarstolen. Hon beskrev detsom en tung ekonomisk belastning för staten. Vad dethandlar om är att förmå näringslivet att tidigareläggainvesteringar i byggnader och ge möjlighet till direk-tavskrivningar. Det följs av en högre skatt längrefram. När man minskar avskrivningsunderlaget ochbygger nya produktionsanläggningar leder det såsmåningom till att en större andel av vinsten måstebeskattas.Den typen av avskrivningar är lönsamma både förföretaget och för samhället. Samhället får fler jobboch en större skattebas. Näringslivet kan utnyttjakonjunkturuppgången till att skaffa sig större mark-nadsandelar. Det kan man inte byta mot allergisane-ring i skolor. Därför har vi i detta investeringsprogramockså förslag till investeringsstöd till kommunernasom framför allt bör användas till miljöförbättringar ioffentlig sektor. Allergisanering är ett utmärkt exem-pel på hur pengarna bör kunna användas.Den tredje fråga tog upp gälldearbetstiden. Regeringen tillsätter en särskild arbets-tidsutredning som får till uppgift att bl.a. studera denfundering som uttrycker, i vilkenmån kortare arbetstid också leder till minskad arbets-löshet. Vi återkommer med ett förslag när den utred-ningen är färdig.Anf. 119 () re-plik:Fru talman! Jag kan se att direktavdragen innebären omfördelning av skattepengar. Det är bara vissaföretag som gynnas. Den inhemska industrin och deninhemska produktionen står nu kanske och stampar.Man förutsätter att konsumenterna skall kunna kon-sumera. Konsumtionen är låg just . Jag ser ingenfördel med detta. Jag tycker att det verkar onödigt attexportindustrin skulle få göra avdrag av detta slag.Exportindustrin går ju för högtryck och är självfinan-sierande vad gäller investeringar. Jag menar att dessaavdrag i stället skulle få göras av miljöskäl. Då kundede komma fler till godo. Det är bra att arbetsmark-nadsministern säger att man kommer att kunna aller-gisanera.Jag välkomnar självfallet en utredning om arbets-tidsförkortning. tycker dock att det hargjorts så många försök inom detta område att vi skullevilja ha en arbetstidsförkortning snabbare, nu närarbetslösheten är så stor. Vi vill att en sådan skallinföras , . Visst är det bramed en utredning om arbetstidsförkortning. Men viskulle kanske vilja se att det gick snabbare. Hursnabbt kan en sådan utredning gå? Hur snabbt kan denkomma till stånd?Jag kan tänka mig att man kommer att gå in på enarbetstidsförkortning i avtalsrörelsen. Bl.a. Metallförordar en arbetstidsförkortning. Redan i avtalsrörel-sen kommer denna fråga upp. Man måste nog skyndapå.Anf. 120 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Låt mig säga att direktavskrivningarinte leder till någon omfördelning av pengar mellanföretag. Det är fel att påstå det. Det leder till en om-fördelning av skatteinkomster över tiden, så att före-taget kommer undan med något lägre skattom man väljer att investera och bygga ut sin produk-tionsanläggning. Å andra sidan leder denna störreproduktionsanläggning i ett längre perspektiv tillökade skatteinkomster.Det är en omfördelning över tiden, inte mellan fö-retag. Det är viktigt att poängtera. Det kan inte bytasmot någonting annat. Det är företagets skatt somskjuts framåt, mot att företaget investerar i en störreproduktionsanläggning som ger samhället störreskatteinkomster.(forts. )AjourneringKammaren beslöt att ajournera förhandling-arna till kl. 19.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.6 § (forts.) Vissa ekonomisk-politiska åtgärder,m.m. (forts. FiU1)Anf. 121 ():Fru talman! I regeringens ekonomisk-politiskaproposition har det aviserats att utgifterna för denstatliga konsumtionen skall minska med 2 000 miljo-ner kronor. Enligt propositionen skall stora delar avbesparingskravet läggas på bl.a. Justitiedepartementet.Besparingen skall genomföras fullt ut /95. Något besked om hur besparingenkommer att drabba ges emeller-tid inte.Det finns flera skäl att anta att en del av bespa-ringarna kommer att genomföras genom att återinföranågom form av halvtidsfrigivning av fängelsedömdaoch att på nytt sänka straffen för rattfylleri och narko-tikabrott. Ett skäl är att då vi under de borgerligaregeringsåren slopade den obligatoriska halvtidsfri-givningen och skärpte straff på bl.a. rattfylleri, ökadenaturligtvis kostnaderna för kriminalvården. Ett annatär att socialdemokraterna i röstade motdessa förslag. Då ligger naturligtvis återställare näratill hands.Av utgifter svarar polisvä-sendet för mer än hälften. Kostnaderna för kriminal-vården upptar också en stor del av departementetsbudget. Polisen, liksom kriminalvården, tvingadesredan under den gångna mandatperioden känna avtunga besparingskrav som ett resultat av krisuppgörel-sen , varigenom -till följd av Socialdemokraternas krav - ålades attspara inom polisväsendet. Dettasparbeting kämpar polismyndigheterna nu med ute ilänen.Det är oundvikligt att den i propositionen avisera-de besparingen på områdekommer att innebära betydande neddragningar inomPolisen och kriminalvården. Vi motsätter oss därförden aviserade besparingen, eftersom den undergräverdet offentligas skyldighet att ta ansvar för att medbor-garnas berättigade krav på rättstrygghet upprätthålls.Erfarenheterna har visat att polisbrist inte barahotar medborgarnas omedelbara rättstrygghet utanäven möjligheten att genomföra brottsutredningar.Under slutet av 80-talet ledde polisbristen bl.a. till attutredningar angående ekonomisk brottslighet drabba-des svårt. Många brottsanmälningar blev inte ensföremål för utredning. Polisen lyckades helt enkeltinte fylla vakanserna inom ekorotlarna i tillräckligutsträckning och ärendebalanserna växte.Den borgerliga regeringens åtgärder för att be-kämpa den ekonomiska brottsligheten har lett till attfler ekobrottsutredningar nu slutförs än under tidigaresocialdemokratiska regeringsperioder. Detta till trotsfick den borgerliga regeringen utstå kritik från Social-demokraterna för att vi inte gjorde tillräckligt för attangripa den ekonomiska brottsligheten.En grundläggande förutsättning för att vi skalllyckas att komma åt den ekonomiska brottsligheten,liksom all annan brottslighet, är att det finns tillräck-ligt med välutbildade poliser och åklagare - förstärktamed den särskilda kompetens som erfordras - somkan ägna sig åt brottsutredningar. När vi nu ser attutvecklingen har vänt i positiv riktning och förnyelse-arbetet har påbörjats inom alla delar av polis- ochåklagarväsendet, liksom inom kriminalvården, avise-rar Socialdemokraterna en återgång till den politikvars effekter vi med skrämmande tydlighet har sett.Socialdemokratiska regeringar tycks tro att man ska-par rättstrygghet genom att uttala att man prioriterarden. Vi moderater vet att handling är bättre än ord.Anf. 122 ():Fru talman! råder ett mycket allvarligtläge i hela byggbranschen. Följdverkningarna är välkända: rekordhög arbetslöshet och en utslagning avstora delar av den träbearbetande industrin. Lågkon-junkturen har skördat offer i form av nedlagda små-hus- och snickeriindustrier och därmed förloradearbetstillfällen. För många mindre orter i Jönköpingsoch län har det inneburit katastrof. Inte minstgäller detta i kommun efter kon-kursen i Boro-Hus.I detta läge välkomnar vi givetvis den extra sub-vention som regeringen avsatt för ROT-åtgärder beräknad kostnad av ca 1,5 miljarder plus ytterliga-re 300 miljoner för investerings- och ombyggnadsbi-drag - detta trots vår urusla budgetsituation. Tidigareombyggnadsstimulanser, bl.a. skattereduktionen, harlett till att åtgärder vidtagna på ombyggnadsplatsenfått del av subventionen. Poängen med och min motion är att även arbete som utförts iform av komponenttillverkning exempelvis i fönster-,dörr- och köksinredningsfabriker skulle omfattas avstödet.Arbetslösheten bland träindustriarbetare är hög iSmåland och i norra . Den träbearbetandeindustrin ligger i regel på orter med stor arbetslöshet,byggarbetsplatserna däremot på expansiva orter.Beskrivningen i propositionen har varit så knapp-händig att det inte klart framgått att denna extra sub-vention skulle kunna användas på ett friare sätt än detstöd som utgick enligt tidigare ROT-program. Under-handskontakter mellan regeringskansli och utskott harinneburit vissa förtydliganden. fram-håller i sitt yttrande till finansutskottet att önskemåleti vår motion, att stödet även kommer byggmaterielin-dustrin till godo, till stor del blivit tillgodosett. I hy-res- och bostadsrättshus kommer även materialkost-naderna att kunna räknas in i bidragsunderlaget. Dettautgör en klar förbättring i förhållande till de reglersom gäller för skattereduktionen.Vi motionärer kommer noga att följa frågan ochutgår ifrån att utvärderar hur stödet fördelasså att bästa samhällsekonomiska nytta uppnås.I detta anförande instämde ().Anf. 123 ():Fru talman! Efter att ha lyssnat till det mesta i da-gens debatt gör jag två reflektioner i denna ganskasena timma.Den första är att jag noterat att de borgerliga de-battörerna angriper regeringens förslag till sanering avbudgetunderskottet. Man ger därvid intrycket av attvilja göra kraftfullare insatser. Men man klagar sam-tidigt över varje enskilt förslag, som under stundomkallas för dråpslag och därför avvisas. Det går natur-ligtivs inte att inbilla svenska folket om att budgetun-derskottet kan saneras utan att detta drabbar alla.Min andra reflektion är att här har det talats väl-digt mycket om svårigheter och umbäranden i Sveri-ge, för oss svenskar. Men mycket få har talat om demsom har det vida värre än vi. Det var om dessa somjag skulle vilja säga ett par ord.Dagens ärende innehåller också frågan om att fry-sa det internationella biståndet under den här mandat-perioden, framåt, vid det nominella beloppsom nu utgår. I anledning av det har jag tillsammansmed , och väckt en motion Fi14, som behandlas undermom. Jag yrkar på en gång bifall till denna mo-tion.Vi konstaterar att det i krisuppgörelsen hösten1992 gjordes ett kraftigt avsteg från enprocentsmålet,då man minskade biståndsvolymen med ca 1,5 miljar-der. Därmed sänktes biståndet från av BNI till0,. Om man fryser biståndet vid oförändrat nomi-nellt belopp innebär det att man successivt kommeratt sänka biståndsvolymen, för att kanske 1998 varanere i . Vi menar att det är en mycket olyckligutveckling, och det är fel att på det sättet låsa sig viden sådan utveckling. Biståndet bör avgöras vid varjebudgetbehandling. konstaterar i sittyttrande att så bör ske.Utrikesutskottet konstaterar också att kunskapenom och stödet för enprocentsmålet är väl befästa iriksdagen och i den allmänna opinionen. En återgångtill enprocentsnivån är också en internationellt bety-delsefull symbolfråga, varför den även av det skäletbör prioriteras. Så säger alltså utrikesutskottet.Ja, man kan ifrågasätta hur fast befäst enpro-centsmålet är i , om nu binder att successivt sänka ned mot kanske . Vimenar att det inte är riktigt trovärdigt att i det lägethävda att vi står för enprocentsmålet. I varje fallkommer uppfyllelsen av detta att ligga långt, långtfram i tiden.Jag skall inte orda mer om detta . Men jag villgöra markeringen att vi tycker att det är fel utvecklingoch att inte bör binda sig vid en sådan ut-veckling.Dessutom skulle jag vilja använda ett par minutertill att läsa om några tankar i högerspaltskolumnen igårdagens . Han ställer frågan:"Överlever solidariteten med världens fattiga närdet är kärva tider hos familjen ?" Sedankonstaterar han:"utbreder sig bara alltför lätt en benägenhetatt se bistånd som en sorts offentligt organiserad väl-görenhet, att utdelas i den mån vi har råd.Bistånd är solidaritetDet är just nu det ska framhävas vad bistånd inteär:Bistånd är inte i första hand katastrofhjälp. Biståndhar inget att göra med bra affärer för . Detduger inte heller med det behagliga självbedrägerietatt vi hjälper oss själva genom att hjälpa folkeni tredje världen.Bistånd är till för de fattigaste människorna. Tilldem ger vi bistånd, som en handling av solidaritet.Det är detta som måste sägas och upprepas.Annars kan vi inte förankra biståndet premanenthos en stor majoritet hos svenska folket, för en bi-ståndsvilja som håller genom svåra år. "är det svåra år. Det är viktigt att försöka hållabiståndsviljan vid liv och biståndsvolymen så nära1 % som det är möjligt.I detta anförande instämde ().Anf. 124 ():Fru talman! I fråga om regeringens ekonomiskaoch politiska plan har tidigare talare från Vänsterpar-tiet - , och , och fler blir det - intygat att Vänsterpar-tiet i stora drag står bakom regeringens plan när detgäller att sanera den svenska ekonomin. Men på ettväldigt väsentligt område skiljer vi oss totalt frånvarandra. Det gäller då frågan om biståndet och sä-kerheten.Vänsterpartiet menar att vi kan göra en rad bespa-ringar på andra områden i vårt land. Vi vet att det påmånga områden är smärtsamt och att det innebär storauppoffringar för människor. Men när det gäller bi-ståndet hamnar vi i en helt annan division.Jag och många andra här i salen börjar bli sågamla att vi kan minnas att våra föräldrar var med ochkämpade för enprocentsmålet. Jag är stolt över att haen far som hörde till dem som här i riksda-gen och runt om i vårt land tillsammans med andra,exempelvis från , var ute ochmycket aktivt propagerade för att skulle upp-fylla enprocentsmålet.Vad finner vi ? Jo, att vi har backat från en-procentsmålet. Vi finner att man med den frysnings-plan som vi nu diskuterar kommer fram till - litetberoende på hur man räknar - att det 1994 skulle rörasig om , 1995 om och 1998 om 0,81 %.Det här är siffror som UD har gett oss och som, ty-värr, inte är tilltagna i överkant.I utskottet har vi varit helt överens om att det ärviktigt att peka på enprocentsmålet som ett långsiktigtmål. Men jag menar att man ändå gör sig skyl-dig till ett mycket starkt brott, och då även från Soci-aldemokraternas sida.Jag är naturligtvis inte överraskad av att Modera-terna inte ställer upp på ett bibehållet eller ökat bi-stånd. Det är ingen överraskning för någon av oss häri kammaren. Men att Socialdemokraterna skulle varadet parti som tillsammans med gjordedetta gör mig naturligtvis djupt besviken.Jag sade tidigare att ställer upp påregeringens sparplan för att få en ekonomi i balans. Vihar ett förslag där vi ser till att vi har täckning och därvi på ett annat sätt kan ta in den här besparingen. Vimenar att hela besparingen kan göras på det säker-hetspolitiska området och inom försvaret.I går hade vi en rätt högljudd och livad diskussionom försvarskostnaderna. Flera av oss lyfte just framden enorma satsning som vi gör på den militära sä-kerheten. Det rör sig om en summa som är mer än tregånger större än det belopp som vi satsar påbiståndet. Detta har dimensioner som i mina ögon ärfullständigt orimliga, därför att den bästa satsning påsäkerhet som vi kan göra är att investera i åtgärder förmer rättvisa i världen och åtgärder för den socialasäkerheten.Vi i menar alltså att man kan tahela besparingen på försvarsbudgeten. Det är fulltmöjligt att göra på det viset.Fru talman! När vi nu talar om biståndet, som ärmindre än en tredjedel av försvarsbudgeten, handlardet inte om att skapa rättvisa i världen. Därtill är desummor som vi satsar på bistånd alltför ringa. Dåskulle det hamna om betydligt större summor. Nej,det handlar om solidaritet och om att satsa mindre än1 %. Vi är tyvärr långt ifrån enprocentsmålet. Jagmenar att det är av största betydelse att vi bibehållerenprocentsmålet och att vi kommer närmare det målet- inte att vi kommer längre från det, som vi faktisktgör med det här beslutet.Så länge det i vårt land är möjligt, så länge männi-skor anser sig ha råd, att satsa stora summor - det ärju miljarder som går till alkohol, cigaretter, chokladoch andra lyxprodukter - finns det inte någon somhelst rimlig förklaring till att vi skulle minska bistån-det. Det handlar ju inte ens om rättvisa. Det handlarom en liten solidaritetshandling.Fru talman! För att inte förlänga debatten dennasena timme alltför mycket - det finns väldigt mycketmer att uttala i det här ämnet, men vi lär få fler tillfäl-len att återkomma till det - vill jag bara yrka bifall tillden för , , , och gemensamma reservatio-nen om ett bibehållet och ökat anslag tillbiståndsbudgeten och om att kostnaderna skall förde-las på ett annat sätt.Anf. 125 ():Fru talman! Jag skall genast ta kammaren ur vill-farelsen att jag i debatten skulle driva en diskussionmed som företrädare för utskottet. JanBergqvist har redan yrkat bifall till hemställan i ut-skottsbetänkandet. I stället skall jag apostrofera EvaZetterbergs far, som var en av mina företrädare. Såsmåningom blev jag efterträdarenär det gäller ordförandeskapet i Broderskapsrörelsen.Det är i den egenskapen som jag tänker säga någrasaker om biståndet.I den ekonomisk-politiska propositionen finns detett kapitel som behandlar riktlinjerna för budgetpoliti-ken.