prot · GH09103 · 1994-05-05 00:00:00 — talade här om hur allvarligt det är att barnlämnar skolan med ett betyg som säger attkunskaperna är otillräckliga.Jag skulle vilja säga att det verkligt allvarliga är omett barn eller en ung människa lämnar skolan medotillräckliga kunskaper. Det är inte det betyg somtalar om att kunskaperna är otillräckliga som är detallvarliga. Det verkligt allvarliga är att ungefär10 % av svenska elever lämnar utan entillfredsställande läskunskap, som är den absolutabaskunskapen.Björn tog upp den socialasnedrekryteringen. Jag är också allvarligtbekymrad över den -- vi ser det problemet påsamma sätt. Jag tror naturligtvis att både samhälletoch skolan har ett verkligt stort ansvar på det härområdet.Ett sätt att komma till rätta med den socialasnedrekryteringen är utvecklingssamtalen, som jagockså ser som något oerhört positivt; att fördjupakontakten med alla sorters föräldrar, att visa vårtförtroende för föräldrar av alla slag och att tala omför dem att de har en oerhört stor betydelse för sinabarns kunskapsutveckling. Där tror jag att en avnycklarna ligger. Om vi kan bygga upp detförtroendefulla samarbetet på ett ännu bättre sätt,ända från det att barnen börjar skolan, tror jag attvi också kan uppmuntra barn från allasamhällsklasser -- om vi fortfarande skall tala omdet begreppet -- och från alla miljöer att utnyttjasina möjligheter och fortsätta i skolan, även i högreutbildning.Anf. 92 ():Herr talman! tog upp frågan omotillräckliga kunskaper, och jag vet inte om honavsiktligt misstolkade det jag sade. Jag pratade ombetygssystemet. Vi anser från socialdemokratinssida att man inte skall behöva gå ut frångrundskolan, där man har skolplikt, med ett betygdär det står att man har otillräckliga kunskaper. Vivill i stället ha ett betyg som säger att man har rättatt gå vidare och komma upp till godkänd nivå.Vi är helt överens om att det är allvarligt att detfinns elever som går ut skolan med otillräckligakunskaper. Det vet anledning av resonemangkring försöksverksamhet i religionskunskap vill jagåterigen säga att Socialdemokraterna har ettsärskilt yttrande. I det betonar vi att det inte ärskolans uppgift att ge konfessionell undervisning.Med anledning av att eleven skall kunna väljaundervisning som står i överensstämmelse medelevens egen trosuppfattning säger vi att denundervisningen skall omfattas av sammagrundläggande syn. Vi säger också att allundervisning i skall vara öppen för allaelever, oavsett trosuppfattning. Det vill jagdeklarera i kammaren på detta sätt.Anf. 93 ():Fru talman! Jag förstår naturligtvis att EwaHedkvist inte menar att det är likgiltigt attelever lämnar skolan utan tillfredsställandekunskaper.Diskussionen om betygens vara eller icke vara ochom när man skall börja sätta betyg har varit intensivfrån Socialdemokraternas sida. Jag önskar att manhade ägnat ungefär lika mycket tid åt att bekymrasig över de elever som harlämnat den svenska skolan utan tillfredsställandekunskaper; det sker också i dagens läge. Detta ärvårt gemensamma problem.Jag skall ta upp detta med betygsättning som ettkomplement till utvecklingssamtal. Jag tror inte attdet är betygen som förstör elevernas framtid. Varjeelev har i djupet av sitt hjärta vetskap om att de hartillfredsställande kunskaper eller inte. Jag har såmycket erfarenhet av elever att jag vet att varendaelev har detta klart för sig utan att de får detutskrivet. Då kan man säga att de inte behövernågra betyg, men det handlar inte bara ominformation till eleverna. Det är också viktigt attföräldrarna får klart för sig hur det ligger till.Vår strävan är att vi skall hjälpa alla de barn somhar svårigheter i skolan så att de kan lämna skolanmed ett godkänt betyg.Anf. 94 ():Fru talman! vill jag betona att visocialdemokrater vill ha ett betygssystem sominnebär att man börjar ge skriftliga betyg tillungdomar när de förstår vad betygen innebär.Vi vänder oss mot det system som den borgerligamajoriteten har beslutat om. Det innebär att manfaktiskt kan sätta betyg på små barn som vi vet inteförstår vad det betyder.Jag vill också påpeka att jag inledde hela debattenmed att säga att vi står bakom läroplanens struktur.Det innebär också att vi står bakom den i fråga omde godkända nivåerna i kursplanerna. Dettabetyder att vi är mycket noga med att alla eleverskall komma upp i godkänd nivå.Jag tycker att medvetet försökermisstolka Socialdemokraternas avsikter genom attprata om en historia som för övrigt inte är riktigtbeskriven.Anf. 95 ():Fru talman! Jag tycker att ni har överbetonatbetydelsen av betygens vara eller icke vara.Jag skulle bara vilja säga något ytterligare omreligionskunskapen, som var uppe idebatten.Jag tycker naturligtvis också att all undervisning igrundskolan skall vara öppen för alla elever,oavsett trosuppfattning. Men detta gäller elevensfria val. Alla elever kanske inte väljer samma sak.Själva idén med det fria valet är ju att eleverna skallkunna odla sina specialintressen. Där kan ocksåolika delar av religionskunskapen ingå.Så fort vi kommer in på områden som handlar omreligionskunskap eller etik visarSocialdemokraterna en sådan oerhörd rädsla för attdet är något ont som skall vederfaras våra barn.Min uppfattning, som grundar sig på personligaupplevelser, är att detta är det mest positiva vi kanerbjuda våra barn. Därför är jag glad över denmöjlighet som har öppnats för ett fritt val på dettaområde.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutUbU16 Vissa högskolefrågorMom. 1 (rättssäkerhetsfrågor)1. utskottet2. 1 (s)Votering:161 för utskottet129 för res. 159 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:70 m, 27 fp, 23 c, 18 kds, 22 nyd, 1 -För res. 1:116 s, 1 c, 1 kds, 9 v, 2 -Frånvarande:22 s, 10 m, 6 fp, 7 c, 7 kds, 1 nyd, 5 v, 1 -Mom. 3 (kartläggning av lokala antagningsregler)1. utskottet2. 3 (s)Votering:163 för utskottet127 för res. 359 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:70 m, 27 fp, 24 c, 19 kds, 22 nyd, 1 -För res. 3:116 s, 9 v, 2 -Frånvarande:22 s, 10 m, 6 fp, 7 c, 7 kds, 1 nyd, 5 v, 1 -Mom. 6 (utvärdering av antagningens effekter påden sociala snedrekryteringen)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:277 för utskottet11 för men.61 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:114 s, 70 m, 26 fp, 24 c, 19 kds, 22 nyd, 2 -För men. :1 s, 9 v, 1 -Frånvarande:23 s, 10 m, 7 fp, 7 c, 7 kds, 1 nyd, 5 v, 1 -Mom. 7 (samvetsklausul)1. utskottet2. 5 (m, fp, c, kds)Votering:157 för utskottet132 för res. 51 avstod59 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:116 s, 1 m, 5 fp, 2 c, 22 nyd, 9 v, 2 -För res. 5:68 m, 22 fp, 22 c, 19 kds, 1 -Avstod:1 mFrånvarande:22 s, 10 m, 6 fp, 7 c, 7 kds, 1 nyd, 5 v, 1 -Mom. 9 (lärarutbildningen)1. utskottet2. 6 (s)3. res. 7 (nyd)Förberedande votering:127 för res. 623 för res. 7140 avstod59 frånvarandeKammaren biträdde res. 6.Huvudvotering:140 för utskottet127 för res. 621 avstod61 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:70 m, 26 fp, 24 c, 19 kds, 1 -För res. 6:116 s, 9 v, 2 -Avstod:21 nydFrånvarande:22 s, 10 m, 7 fp, 7 c, 7 kds, 2 nyd, 5 v, 1 -Mom. 19 (användningen av löntagarfondsmedlen)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:276 för utskottet11 för men.3 avstod59 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:113 s, 70 m, 27 fp, 24 c, 19 kds, 22 nyd, 1 -För men. :9 v, 2 -Avstod:3 sFrånvarande:22 s, 10 m, 6 fp, 7 c, 7 kds, 1 nyd, 5 v, 1 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UbU17 Vissa skolfrågorMom. 2 (idrotten i skolan)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:278 för utskottet10 för men.2 avstod59 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:115 s, 70 m, 27 fp, 24 c, 19 kds, 21 nyd, 2 -För men. :9 v, 1 -Avstod:1 s, 1 nydFrånvarande:22 s, 10 m, 6 fp, 7 c, 7 kds, 1 nyd, 5 v, 1 -Mom. 12 (nytt betygssystem)1. utskottet2. 1 (s)Votering:163 för utskottet127 för res. 159 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:70 m, 27 fp, 24 c, 19 kds, 22 nyd, 1 -För res. 1:116 s, 9 v, 2 -Frånvarande:22 s, 10 m, 6 fp, 7 c, 7 kds, 1 nyd, 5 v, 1 -Mom. 18 (studie- och yrkesorientering igymnasieskolan)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:279 för utskottet11 för men.59 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:116 s, 70 m, 27 fp, 24 c, 19 kds, 22 nyd, 1 -För men. :9 v, 2 -Frånvarande:22 s, 10 m, 6 fp, 7 c, 7 kds, 1 nyd, 5 v, 1 -Mom. 19 (ett nytt lärlingssystem)1. utskottet hemställan2. hemställan i res. 5 (nyd)Votering:249 för utskottet22 för res. 519 avstod59 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:99 s, 68 m, 27 fp, 24 c, 18 kds, 1 nyd, 9 v, 3 -För res. 5:1 s, 21 nydAvstod:16 s, 2 m, 1 kdsFrånvarande:22 s, 10 m, 6 fp, 7 c, 7 kds, 1 nyd, 5 v, 1 -Mom. 20 (industriskolor)1. utskottet2. 6 (nyd)Votering:269 för utskottet21 för res. 659 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:116 s, 70 m, 27 fp, 24 c, 19 kds, 1 nyd, 9 v, 3 -För res. 6:21 nydFrånvarande:22 s, 10 m, 6 fp, 7 c, 7 kds, 1 nyd, 5 v, 1 -Mom. 22 (utvecklingsarbetet inomgymnasieskolan)1. utskottet2. 7 (s)Votering:164 för utskottet126 för res. 759 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:1 s, 70 m, 27 fp, 24 c, 19 kds, 22 nyd, 1 -För res. 7:115 s, 9 v, 2 -Frånvarande:22 s, 10 m, 6 fp, 7 c, 7 kds, 1 nyd, 5 v, 1 -Mom. 34 (fristående skolor)1. utskottet2. 8 (s)Votering:162 för utskottet127 för res. 81 avstod59 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:70 m, 26 fp, 24 c, 19 kds, 22 nyd, 1 -För res. 8:116 s, 9 v, 2 -Avstod:1 fpFrånvarande:22 s, 10 m, 6 fp, 7 c, 7 kds, 1 nyd, 5 v, 1 -Mom. 36 (småbarnsskolor)1. utskottet2. 9 (nyd)Kammaren biföll utskottets hemställan medacklamation.Mom. 40 (återinförande avmeritvärderingsförordningen)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:279 för utskottet10 för men.60 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:116 s, 70 m, 27 fp, 23 c, 19 kds, 22 nyd, 2 -För men. :9 v, 1 -Frånvarande:22 s, 10 m, 6 fp, 8 c, 7 kds, 1 nyd, 5 v, 1 -Mom. 41 (elitskolor)1. utskottet2. 10 (nyd)Votering:267 för utskottet22 för res. 1060 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:116 s, 70 m, 27 fp, 24 c, 18 kds, 9 v, 3 -För res. 10:22 nydFrånvarande:22 s, 10 m, 6 fp, 7 c, 8 kds, 1 nyd, 5 v, 1 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av tredje vice talmannen medgavkammaren att trafikutskottets betänkanden TU28och TU29 samt näringsutskottets betänkandenNU19 och NU28 fick avgöras i ett sammanhangefter avslutad debatt.11 § Avreglering av järnvägstrafiken ochriktlinjer för betänkande1993/94:TU28 Avreglering av järnvägstrafiken ochriktlinjer för SJ (prop. 1993/94:166).Anf. 96 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det är ett mycket viktigt beslut somriksdagen skall fatta i kammaren . Det kanfaktiskt komma att handla om ett avgörande beslutför järnvägens framtid i Sverige.Vi genomför just nu den i särklass störstautbyggnaden av järnvägssystemet sedan 1860-taleti vårt land. Det som försummatsav socialdemokraterna återställs nu under några fåår, och kommer attinvesteras i det svenska järnvägsnätet under dekommande tio åren. Det kan vara av intresse attnotera att i årets budgetproposition föreslås förförsta gången sedan bilen introducerades i Sverigemera investeringar i järnvägssystemet än ivägsystemet. Att förbättra infrastrukturen är enmycket viktig del i arbetet med att förstärkajärnvägens konkurrenskraft, men det är ändå intetillräckligt.För att investeringarna skall ge det kundanpassadeoch kostnadseffektiva transportsystem somskattebetalarna har rätt att förvänta sig måstejärnvägen -- det är jag övertygad om -- lämnamonopolets skyddade värld. Det kommer att ledatill större utbud, lägre priser, bättrekundanpassning och till vad kunderna verkligenönskar. Slutresultatet blir ökade marknadsandelarför järnvägen. Vi vet alla att företag som ärtvingade att tävla med andra företag i sammabransch blir betydligt mer än företag somslipper konkurrens från andra företag inombranschen.Våra erfarenheter av den begränsade konkurrenssom redan har införts inom järnvägssektorn ärfaktiskt odelat positiva. bild av dendåliga järnvägen är nu borta. Det har blivit bättreservice, det har blivit tätare turer och lägrekostnader. Produktiviteten har ökat markant, så attSJ är i särklass effektivastejärnvägsföretag. Den här utvecklingen är positiv,och den måste få gå vidare.I de fall där statsmakterna har medgivitupphandling av järnvägstrafik i konkurrens harkostnaderna för trafiken minskat mycket kraftigt.Det gäller både trafikhuvudmännens köp avinterregional persontrafik på stomnätet ochtrafikhuvudmännens köp av järnvägstrafik pålänsjärnvägarna. I båda dessa fall har kostnadernaför den upphandlade trafiken minskat med upp till20 %, i vissa fall ännu mer -- detta trots mer ochkvalitativt bättre trafik.Ett annat mycket intressant exempel är ju LKABoch . Sedan ficktrafikeringsrätten för malmtransporter sänktespriset kraftigt, ca . Detmöjliggjorde investeringar i en ny huvudnivå igruvan och i nya förädlingsverk i . Läggmärke till att säger självt att skulle man hafått fortsätta att transportera till de gamlamonopolpriserna, skulle detta med viss sannolikhetha kunnat innebära en nedläggning av helaverksamheten före 90-talets slut. Därmed skulleåtskilliga tusentals arbetstillfällen ochexportinkomster gått förlorade.Socialdemokraterna säger nej till regeringensförslag till ny järnvägspolitik. Det var inte särskiltoväntat. Vad som är mer förvånande är att Nydemokrati hotar att fälla förslaget. Ökadkonkurrens, avskaffande av monopol, friföretagsamhet var tidigare grundstenar i Nydemokratis politik. Men det kanske var före erförändrade inriktning. Jag vädjar alltså till Nydemokrati att inte låta partipolitisk taktik gå föredet sunda förnuftet.Jag tänkte, herr talman, ta tillfället i akt att bemötaen del av den kritik som kommit motpropositionen.EU:s regler innebär att vi måste öppna det svenskajärnvägsnätet för viss internationell trafik. Ett nejtill avregleringen innebär att svenska småföretagsom BK-tåg, Linjetåg, Tågåkeriet i Bergslagen,Dalatåg och andra intressanta småföretag skulleförvägras möjligheten att bedriva järnvägstrafik påstomnätet, medan utländska järnvägsföretag skullefå den möjligheten. Jag vet inte om detta ärexempel på Ny demokratis sätt att stödja den friasvenska företagsamheten.En partiell avreglering har framförts som ettalternativ. Den skulle innebära att godstrafiken pålänsjärnvägarna skulle öppnas för konkurrens ochatt trafikhuvudmännens inomregionalaupphandling på stomnätet också skulle ske ikonkurrens.I praktiken, herr talman, innebär detta ingenting.Det skulle i princip ge SJ ett fortsatt monopol. Manmåste fråga sig: Vilket företag skulle varaintresserat av att bara bedriva godstrafik på enlänsjärnväg? Den öppning för trafikhuvudmännensom övervägs skulle inte få någon som helst effektdå utvecklingen nu går mot trafikuppläggningarsom bygger på såväl lokala, regionala sominterregionala trafikuppläggningar.Jag skulle vilja ha en förklaring till varförtrafikhuvudmännen skall vägras sammamöjligheter som staten att sänka sina kostnader. Enpartiell avreglering innebär ju att många av deintressanta interregionala projekt som pågårrunt om i vårt land -- , ,-- i praktiken hotas. Mälarregionenhar naturligtvis med sin befolkningstäthet ochexpansionsmöjligheter utmärkta förutsättningarför tågtrafik längs Mälar- och Svealandsbanorna. Idessa områden skulle tåg vara ett mycket braalternativ, även om man skulle pendla utanför denegna regionen. Men genom att man stänger uteaktörer för övriga delar av stomnätet minskargivetvis antalet potentiella aktörer, eftersom baraSJ kommer att ges möjlighet till konkurrenskraftigajärnvägslösningar.Jag skulle vilja ha ett svar på vadsocialdemokraterna och nydemokraterna anser omdenna sak.En annan enkelspårig argumentation ärdiskussionen kring att en så stor del som upp till90 % av det svenska järnvägsnätet är enkelspårigt.Vi har hört lägga ut texten på tematatt utländska tåg kör i fatt SJ på landets enkelspår.Det här en ovanligt dålig kombination av simpelpopulism och ideologisk enkelspårighet av gammalttraditionellt socialistiskt märke.Det är nämligen ett faktum, att fler olika företagredan i dag i praktiken skall samsas med sina tåg påspåren. SJ:s godsdivision, SJ:spersontrafikdivision, snabbtågen X 2000,intercitytågen och de olika regionaltågen skallsamsas med de långsammare godstågen påenkelspåren. Tag vår mest trafikeradeenkelspårsbana mot som exempel. Därhar vi pendeltågstrafik och olika typer av tåg somgår i mycket tät ström om dagarna. Och de olikaingående företagen och divisionerna har olikaintressen. , med olika tåg med olikahastigheter, samsas alltså på spåren. Deproblem som kan uppstå kommer attlösas också på en avreglerad marknad.Monopolets tillskyndare hänvisar ofta tillstordriftsfördelar -- det är sorgligt, herr talman, omjag tvingas konstatera att Ny demokrati ärbland dessa monopolets tillskyndare. Menstordriftsfördelarnas vinster har ett slags lagbundenförmåga att förbrukas i monopolföretagets egenorganisation. När man utsätts för konkurrenstvingas man ompröva alla slags kostnader, vilket påsikt främst gynnar det företag som utsätts förkonkurrensen. Naturligtvis gynnar det även dettaföretags kunder. I SJ:s remissyttrande redovisasmycket små negativa effekter av konkurrensen.Det anges 3--av omsättningen, dvs. I relation tillkonsumenterna, dvs. samhällets vinster i form avlägre priser, är detta verkligen försumbart.Det är också ett faktum, att på de områden där SJhar stordriftsfördelar har SJ fått behålla ansvaret.Det handlar inte om att stycka SJ. Jag tillhör demsom menar att en alltför långtgående liberaliseringär olycklig. SJ skall hållas samman och tillåtasutvecklas. Men det nyttigaste för alla företag är ensund konkurrens inom den egna branschen.Ett avslag i kan komma att hota SJ:sutveckling mot ett alltmer effektivare ochkundanpassat företag. Ett avslag, med krav omfortsatt utredande, skulle innebära att helajärnvägssektorn faktiskt stannar upp i dessutveckling. Det blir definitivt inga nyatågbeställningar. Viktiga frågor för trafiken, t.ex.runt och , kommer attförbli olösta. De kommer att hänga i luften underytterligare , och ytterligare osäkerhetkommer att råda på detta område. Det vore mycketolyckligt.De som röstar mot en avreglering bidrar till attförhindra ett effektivt utnyttjande av det svenskajärnvägsnätet. En avreglering skulle bl.a. öppnadörren för många små regionalt förankrade företagsom skulle kunna bedriva en järnvägstrafikoptimalt anpassad till regionens behov. Det är isådana nischer som vi kommer att få uppleva nyaaktörer på järnvägsmarknaden.Jag är alldeles övertygad om att SJ kommer att fåståta i ensamt majestät även vad gällerexempelvis persontrafiken --Stockholm.Jag har nämligen mycket svårt att föreställa migvilken aktör som skulle ha möjlighet och resurseratt konkurrera på sträckor där SJ bedriver enmycket effektiv och konkurrenskraftig verksamhetmed snabbtåget X 2000. Ett sådant snabbtågsetkostar 50--styck.Vi som vill värna om SJ och dess verksamhet harsåledes ingen anledning till oro om dennaproposition biträds i i dag.En del kritiker, företrädesvis socialdemokratiska,brukar hävda att SJ lever under en ständigkonkurrens från andra transportslag och att detdärför är viktigt att ge SJ de villkor som ärnödvändiga för att klara av den nu påtaladekonkurrensen. Det är naturligtvis riktigt attkonkurrensen från exempelvis flyg många gångerär mycket hård. Men det finns också exempel därSJ är det enda realistiska och reella alternativet. Ettsådant exempel är den redan tidigare nämndaMalmbanan. hade ju inte något annatalternativ än det som SJ kunde erbjuda.Stålpendeln är ett liknande exempel.Kritikerna diskuterar däremot mycket sällan hurman kan ge SJ förutsättningar att klara av denexterna konkurrensen. Är det genom att ökakundanpassningen, effektiviteten ochkonkurrensen inom sektorn, eller är det genom attlåta allt vara som det är, som detta kan ske? Denfrågan bör besvaras av framför alltSocialdemokraterna här i dag.Men Socialdemokraterna beslutade att dela upp SJi ett banverk och i en operativ del. I och med dettog Socialdemokraterna det första steget mot enavreglerad marknad. Det var ett mycket bra beslut.Åtgärden har rönt mycket stort intresse utomlands.Min sista fråga riktar jag till Socialdemokraterna:Vad är det som har hänt sedan det trafikpolitiskabeslutet fattades, som har fåttSocialdemokraterna att ändra ståndpunkt? Är detmöjligtvis oppositionsrollen som kräver detta?Herr talman! Avregleringen bidrar till att utnyttjavårt järnvägsnät effektivare, såväl lokalt somregionalt och interregionalt. Byråkratiska gränseroch monopol kan bara motverka en sådanutveckling.(forts. )AjourneringKammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.11 § (forts.)f415 > Avreglering av järnvägstrafiken ochriktlinjer för SJ(forts. TU28)Anf. 97 ():Herr talman! Jag måste säga att det var skönt att vihade middagspaus. Det vi fick höra här föremiddagen tycker jag överskrider vad man borde fåsäga från talarstol. Det är märkligt attkommunikationsministern inte finns här inne ,utan har försvunnit ut i regionerna. Detkommunikationsminister sade ger enviss förklaring till varför vi i trafikutskottet haransett att så många propositioner frånKommunikationsdepartementet är så ofullständiga.Vi fick en klar bild av detta genom här i kammaren.Det var en desperat argumentation omkonkurrensens lovsång. Att komma med hotet attom vi inte här i kammaren fattar beslut som går idepartementets riktning skulle det vara liktydigtmed att svensk järnvägstrafik i princip läggs ned varbåde osakligt och osmakligt.Jag måste också ta litet tid i anspråk för attkommentera något av det somkommunikationsministern sade. Han påstod i täcktaordalag att vi socialdemokrater inte är beredda attutveckla järnvägstrafiken här i landet. Jag villpåminna kommunikationsministern om att vi frånsocialdemokratiskt håll har vinnlagt oss om attförsöka få en bättre infrastruktur än vad denborgerliga gruppen i har lyckats med. Detgör vi inte bara för att bygga ut järnvägen, utanockså för att det skall finnas trafik på den. Jag skallåterkomma till varför jag anser att det enda sättetatt klara järnvägstrafiken här i landet är att behållamonopolet för SJ på stomjärnvägarna.Herr talman! Det var det. tycker jag att viutskottsledamöter skall föra en saklig debatt ifrågan, utan de påhopp och insinuanta påståendensom vi tidigare hört från talarstolen.Jag kan dock hålla med kommunikationsministernom en sak. Han sade att svensk järnvägstrafik, SJ,nu har utvecklats till att bli ett av de effektivaste ochledande järnvägsföretagen i . Det ärnaturligtvis sant. Det går inte att komma ifrån. Detvar därför nämnde det i sitt anförande,förstår jag. Det är alltså detta företagsförutsättningar som vi nu på ett eller annat sätt skallförsöka slå sönder.Jag vill inledningsvis hävda att det är tack vare 1988års trafikpolitiska beslut, som densocialdemokratiska regeringen lade förslag till, somSJ har kunnat utvecklas på detta sätt. När mangenomför en sådan stor omstrukturering avjärnvägsförutsättningarna i landet får detnaturligtvis både positiva och negativa effekter påverksamheten. Därför har vi i debatter ett antalgånger hävdat att vi måste leva upp till beslutet i1988 års trafikpolitiska beslut, nämligen att enfullständig utvärdering skall göras.Mats undrade vad vi socialdemokrater hargjort .