prot · GI0941 · 1994-12-13 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:41Tisdagen den 13 decemberKl 14.00 16.0118.00 - 18.56Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 7 december.2 § Information från regeringen om ESK:s ochEuropeiska rådets möten i förra veckanAnf. 1 Statsminister ():Fru talman! fortsätter sitt aktivainternationella engagemang. Jag deltog i förra veckani två möten som utgör viktiga delar av dettaengagemang. Det ena var toppmöte i . Detandra var Europeiska rådets möte i Essen.ESK:s toppmöte i pekade tydligt påorganisationens fortsatt stora betydelse som forum fören gemensam säkerhetspolitisk diskussion där allaEuropas stater deltar med var sin röst. Ingen annanorganisation än ESK har samma uppslutning ochmöjlighet att ta upp ett lika brett spektrum avsäkerhetspolitiskt relaterade frågor. Små ochmedelstora stater ges genom krav på konsensusbetydande möjligheter att utöva inflytande.Toppmötet fäste uppmärksamhet på vikten av attESK fortsätter att utvecklas också på andra områdenän de klassiskt säkerhetspolitiska. Arbetet med attutveckla de ekonomiska och sociala dimensionernakommer att fortsätta.Genom toppmötets beslut har ESK givits nya meroperativa instrument. Det främsta exemplet på dettaär det principiella ställningstagandet att sända enfredsbevarande ESK-styrka till ,om framsteg görs i den politiska processen. Dettabeslut ger ESK nya möjligheter att påskynda en stabillösning av konflikten. Dessutom kan den fåprejudicerande betydelse för den framtida europeiskasäkerhetspolitiska strukturen.Avsaknaden av ett politiskt uttalande omsituationen i det f.d. måste givetvis sessom ett misslyckande för ESK. Men man får intebortse ifrån att denna konflikt innehåller sällsynt svåramotsättningar.ESK har aldrig varit kallat att spela någonhuvudroll vid befattningen med denna konflikt. Dethar heller aldrig givits resurser för att kunna göradetta. I stället kan den diskussionen iBosnienfrågan vid mötet ses som ett uttryck förESK:s värde som forum för gemensam diskussion.Då det gäller ESK vill jag framhålla attkonferensen fr.o.m. nu får fastare struktur i och medatt den omvandlas från en konferens till enorganisation. Det nya namnet blir Organisationen försäkerhet och samarbete i Europa.Fru talman! För var förra veckans i historiskt. kundeen svensk statsminister delta på likvärdig basis i ettmöte mellan stats- och regeringscheferna i Europeiskaunionen. Mötet utgjorde avslutningen på det tyskaordförandeskapet, och dessutom avslutningen påkommissionspresident avgörandeinsatser för EU.Diskussionen fördes i en mycket positiv ochframåtsyftande anda. Jag måste medge attöppenheten, direktheten och konkretionen positivtöverraskade mig. Den slutkommuniké som blevresultatet av mötet återspeglade i många stycken deuppfattningar och värderingar som den svenskaregeringen står för.Vi som tillhör den nya skaran medlemmarvälkomnades av det tyska ordförandeskapet.Förbundskansler beklagade att vi inte fårsällskap av , men han markerade attvårt västra grannland på intet sätt skall ställas utanfördet europeiska samarbetet. , ochSverige har här en viktig uppgift att bevaka ävennorska intressen.Jag avser att också verka för en utveckling av detnordiska samarbetet. Detta står inte i motsättning tillvårt arbete i var klar i sin uppfattning att allahinder för en ratificering i samtliga medlemsländermåste undanröjas för att medlemskap för ,och skall kunna gälla fr.o.m. den 1januari 1995.Kampen mot arbetslösheten lyftes fram som enöverordnad uppgift för EU på det ekonomiskaområdet. Jag anser att detta var en historisk händelse.Nu har verkligen placeratsysselsättningsfrågan högst upp på den politiskadagordningen.Av stor betydelse för är att man enadesom en strategi för att föra de associerade länderna iCentraleuropa närmare EU, detta för att förberedadem för ett framtida medlemskap. Denna strategiinnehåller omfattande handelsliberaliseringar,finansiellt bistånd, en omfattande politisk dialog ochen översyn av den gemensamma jordbrukspolitikeninom EU.Det var mycket betydelsefullt att rådet efterförslag från bl.a. bekräftade att de baltiskastaterna kommer att ingå i Central- ochÖsteuropastrategin och att förhandlingar omEuropaavtal för dessa länder skall avslutas under detfranska ordförandeskapet, dvs. under våren 1995.I en inre marknad med fri rörlighet över gränsernaär det nödvändigt att ha redskap för att effektivt kunnabekämpa narkotikahandel och organiseradbrottslighet. av resultatlösa diskussionernåddes nu betydande framsteg på mötet. Man enadesom att avsluta arbetet med Europapol-konventionensenast till nästa möte med i islutet av juni 1995.Fru talman! Jag vill gärna utveckla några avtoppmötets främsta områden.Sysselsättningsfrågan står alltså högst på EU:sdagordning. Detta markeras bl.a. genom att social-och finansministrarna skall rapportera om framsteg på detta område.Två områden var föremål för specialanalys. Delsskall man visa hur skatte- och ersättningssystempåverkar benägenheten att ta ett arbete, dels kommersambandet mellan ekonomisk tillväxt och miljö att bliföremål för särskild uppmärksamhet ochundersökning. Sistnämnda punkt har drivits starkt avDanmark, och den fick svenskt stöd under mötet.Jag vill också nämna att fortsättningsviskommer att driva krav på att sysselsättningsmålenskall vara lika ambitiösa som målen för finansiellstabilitet. Mötet förde denna fråga en bra bit framåt,men fortfarande återstår arbete att göra.Ett kraftfullt stöd markerades för den aktivaarbetsmarknadspolitiken.Då det gäller vitboken uttalade Europeiska rådetstöd för det fempunktsprogram som Delorspresenterade. Detta innehåller bl.a. förslag om attstärka människors möjligheter att få jobb genombättre utbildning, en aktiv arbetsmarknadspolitik samtsärskilda åtgärder för ungdomar ochlångtidsarbetslösa. Det betonades att aktiva åtgärdermåste ersätta utbetalning av kontantarbetslöshetsersättning.Sverige drev och fick igenom ett uttalande omvikten av att ta hänsyn till jämställdheten vidarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Detta var en viktigmarkering.Toppmötet ställde sig bakom den s.k.Christophersengruppens huvudförslag omtranseuropeiska nätverk. Detta innebär en tydligprioritering av 14 projekt som syftar till att få i gånghjulen på allvar i . Det rör sig framför allt ombyggandet av vägar och järnvägar, men även enutbyggnad av informationsnätverken i Europa.Finansiering kommer att sökas från både privata ochoffentliga källor. Detta anser jag inte vara något störreproblem. Projekten är av karaktären att de bör kunnalocka kapital.Konkurrenskraften mot övriga världen lyftes fram.Under den närmaste tiden avser därför kommissionenatt tillsätta en högnivågrupp som får i uppgift att seöver detta område.Öppenheten har blivit bättre inom EU. Mycketåterstår självfallet att visar att man nu vill gå vidare. Denya medlemsländerna skulle i detta fall kunna gevägledning och stöd, ansåg man. avser attvara pådrivande i denna fråga.Den vidare utrikespolitiska diskussionendomineras av läget i f.d. . Ett särskiltuttalande antogs. Av särskild betydelse för Sverigesom truppindragarland är att där slås fast att Unproforfortsatt har en viktig humanitär uppgift att fylla ochatt ett tillbakadragande inte är aktuellt.Detta var ståndpunkter som vi från svensk sida fördefram i diskussionerna.Medelhavet och samarbete med länderna kringdetta är för många länder i södra vadÖstersjösamarbetet är för oss i . Det måstesjälvklart finnas en geografisk balans i unionenssamarbete. beslutar att under 1995hålla en , som avses utmynna iett avtal om politiska och ekonomiska riktlinjer förEU:s samarbete med in på 2000-talet.Det bör också nämnas att EU förhandlar om olikatyper av handels- och samarbetsavtal med flera avländerna kring , bl.a. , Egyptenoch Israel.I alla medlemsländer växer kritiken mot hur olikabidrag används, hur uppföljningen och kontrollenfungerar. Unionens medel måste användas effektivtför att medborgarna fortsatt skall ha förtroende förverksamheten. Åtgärder mot fusk och bedrägerierdiskuterades. Jag uttalade stöd för tankar och idéer ombättre kontroll som bl.a. fördes fram avStorbritannien. Resultatet blev att justitie- ochinrikesministrarna skall utarbetaen överenskommelse om åtgärder mot fusk ochbedrägerier.Fru talman! Sammantaget var mitt första möte en positiv erfarenhet. Jag har stärktsi min uppfattning att EU är en väl fungerandegemenskap. I detta forum kommer att vara enaktiv deltagare. Tack, fru talman!Anf. 2 ():Fru talman! Jag skulle vilja kommentera denförsta delen i statsministerns redogörelse, den somhandlade om i . I medierna hardet framstått som ett ganska misslyckat möte, men såvar det ju inte. Jag är glad att det kom fram istatsministerns redovisning att man ser ESK:s storabetydelse även fortsättningsvis.Frågan är naturligtvis: Hur stärker vi ESK förframtiden? Jag undrar om - jag tyckte att detframskymtade litet - är berett att driva frågan om enannan beslutsordning än den konsensusregel som mannu har.En konkret fråga: Har man vid Budapestmötettagit upp frågan om brott mot mänskligarättigheter?Anf. 3 Statsminister ():Fru talman! Jag vill först säga något beträffandeomdömen om att mötet skulle ha varit misslyckat. Detär det i ett avseende, nämligen vad gäller f.d.Jugoslavien. Å andra sidan hade väl ingen väntat attESK plötsligt skulle klara med en konsensusregeldenna oerhört svåra konflikt. I övrigt tycker jagintrycket bekräftades att ESK har en väldigt viktiguppgift att fylla. Principbeslutet om fredsbevarandestyrka till är ett uttryck för dettaoch kan kanske komma att innebära ett genombrott.En annan beslutsordning är naturligtvis enkomplicerad fråga och kommer att ta tid att ändra. Jagupplevde inte att det i fanns något allmäntstöd för en sådan idé, men vi måste naturligtvis seöver beslutsordningen om vi vill att ESK skall kunnabli vad vi från svensk sida önskar att det skall bli.Under båda dessa möten fördes diskussioner omTurkiet och de mänskliga rättigheterna. Inte minst iEssen mötte jag mycket starka reaktioner mot attparlamentsledamöter har suttit fängslade och som iförsta instans fick långa fängelsedomar. Min allmännabedömning är att det går att få en stark uppslutningbakom reaktioner på den punkten.Anf. 4 ():Fru talman! Betyder det att är berett att taett initiativ för att utlösa Moskvamekanismen när detgäller ?Anf. 5 Statsminister ():Fru talman! När det gäller vilka vägar vi skallanvända - det finns många olika vägar - kommer viatt tillhöra de länder som kraftigast kommer attreagera i denna fråga. Det tror jag att jag kan utlova.Jag vill gärna säga att jag bland samtliga EU-ledamöter på den här punkten mötte en mycket starkreaktion. Jag är alltså optimistisk om att detta skallkomma till uttryck på olika sätt.Anf. 6 ():Fru talman! Jag skulle vilja ställa en fråga ommötet i och arbetsmarknadspolitiken.Statsministern har och sagt att vi vid detmötet har fått gehör för svenska ståndpunkter omarbetsmarknadspolitiken i betydande utsträckning.Samtidigt har t.ex. från Storbritannienkunnat säga: Vi har vunnit striden om hurarbetslösheten skall bekämpas. Han har fått igenomkrav på avreglering, mer flexibel arbetsmarknad, lågabidrag till arbetslösa, sänkta löner för okvalificeradarbetskraft. Är det här bara fråga om politisk teater,eller har anslutit sig till de konservativaregeringarnas politik i , och Italienoch den nyliberala hållningen i ?Anf. 7 Statsminister ():Fru talman! Det finns ett offentligt dokument. Jagskulle vilja uppmana att ta del av detdokumentet. Därav kommer att framgå att denredovisning som jag gav här är korrekt, att vi har ställtoss bakom stora investeringsprojekt i somkommer att stimulera sysselsättningen, att vi pådanskt förslag, som stödde, uttalar oss för attde passiva åtgärderna i form av kontantarbetslöshetsersättning i allt större utsträckning ersättsav aktiva åtgärder, att vi visserligen skall undersökamöjligheterna till en större flexibilitet. Men jag förståratt har tolkat det på sitt sätt. Det somJacques Delors som föredragande avsåg och somSverige stödde och som jag menar åsyftas idokumentet är en positiv flexibilitet, dvs.arbetsmarknadspolitik, utbildning och etttrygghetssystem som gör att löntagaren skall kunnakänna en trygghet i förändringarna. Detta är försvenska utgångspunkter inte någonting nytt utannågonting positivt.Sedan vill jag understryka att det inte bestäms avEU vilka nivåer man skall ha i ersättningen till dearbetslösa och vilka löner man skall ha, utan svenskalöner bestäms i avtal mellan svenska fackligaorganisationer och svenska arbetsgivarorganisationer.Anf. 8 ():Fru talman! Jag vill ändå fråga: Vilkentrovärdighet kan man ge ett dokument som kan tolkasså vitt att alla som kommer ut från mötet anser att dehar fått igenom sina krav, även om de i normala fallhar vitt skilda politiska ståndpunkter?Anf. 9 Statsminister ():Fru talman! Jag tycker att vi från svensk sida haranledning att vara utomordentligt nöjda med attkampen mot arbetslösheten från att ochi ha varit en relativt sidoordnadfråga vid toppmöten inom EU nu blivit en förstafråga. Vi ägnade åt att diskutera kampenmot arbetslösheten i . Jag tycker att detta äroerhört viktigt och glädjande. Man erkänner nu attdenna fråga är av avgörande betydelse i framtiden.Man är också överens om att det inte räcker med enkonjunkturuppgång om vi skall få ner arbetslösheten,utan det behövs politiska åtgärder.Sedan finns det naturligtvis mellan t.ex.Storbritanniens regering och den österrikiska, densvenska eller den danska regeringen delade meningarom vilka medel man skall använda. Det vill jag inteundanskymma på något sätt.För oss som tror på ett samarbete i vardetta ett glädjande framsteg, ett mycket stortframsteg.Anf. 10 ():Fru talman! Ett av de glädjande besluten i Essenvar att förhandlingarna med de baltiska staterna omEuropaavtal skall inledas före årsskiftet.Är det statsministerns bedömning att de baltiskastaterna därmed har en möjlighet att hinna i kapp desex övriga centraleuropeiska länderna? Kommerstatsministern att verka för att nästa utvidgningsfaskan komma att omfatta alla de nio central- ochösteuropeiska länderna?Anf. 11 Statsminister ():Fru talman! Svaret på frågaär ja. I och med den mycket positiva inställningen iEssen anser jag att möjligheterna att klara enparallellitet är mycket goda. Jag tror att vihar gjort vad vi har kunnat för att så skall bli fallet.Anf. 12 ():Fru talman! Min fråga ansluter till KristinaSvenssons, fast jag är kanske mer oroad än vad honlät när det gäller Budapestmötets resultat. Det gällernaturligtvis det som handlar om f.d. ,Bosnienfrågan.Som jag ser det är detta inte bara ett misslyckandepå en punkt utan något som skulle kunna beskrivassom något av en kollaps för ESK som trovärdigtforum för att hantera allvarliga kriser i . Det vihar att göra med är faktiskt en situation där ESK harmisslyckats med att anta ett uttalande om en situationsom till sitt ursprung ändå är ett angrepp, om än viaombud, mot en av ESK:s egna medlemsstater och enmedlemsstat i FN.Detta är oerhört riskabelt . Mankan ju tänka sig hot mot de baltiska staterna eller motandra nya och svaga stater i , där samma totalahandlingsförlamning skulle kunna utbryta.Frågan om ESK:s beslutsformer har statsministernredan berört. Men jag vill ändå formulera en fråga:Vilka slutsatser drar statsministern om möjligheten attanvända ESK för att avvärja eventuella hot mot andrasmå stater och folkgrupper i , om ESK:sbeslutsordning misslyckas?Anf. 13 Statsminister ():Fru talman! Man bör ha klart för sig att ESK intehar haft ett huvudansvar i den här konflikten. Att troatt ESK plötsligt vid sitt möte i skulle klarauppgiften, när inte och inte hellerEU har klarat den, menar jag är att ställa orimligakrav på ESK.Inte heller har vi varit beredda att så här långt geESK de resurser som ett handhavande avJugoslavienkrisen kräver. Jag medger att det är ensvaghet i nuvarande beslutsordning att det krävskonsensus. Jag har därför valt att säga att misslyckades när det gäller den delen.Man klarade inte av att ens göra ett uttalande. Jagtycker inte att det är ESK:s intresse att därmedförsöka undanskymma den delen. Ett misslyckande ärett misslyckande, som det har sagts från dennatalarstol. Men jag är absolut inte enig om att mandärmed avskriver ESK som en långsiktig viktig kraft iEuropa. Det finns ett beslut som klart visar på enannan utveckling, nämligen det principiella beslutetom Nagorno-Karabach.Nu hoppas jag att kunna se ESK i ett störresammanhang, i en global satsning på FörentaNationerna där regionerna inom den ramen skall ta ettökat ansvar. Det ger en möjlighet för organisationen,som kommer att få ett nytt namn, att spela enviktig roll. Därför är jag ändå rätt så optimistisk införmöjligheterna för denna organisation att kunna fyllasin viktiga uppgift.Anf. 14 ():Fru talman! Jag vill gärna instämma i detta, ochjag hoppas att ESK verkligen kan klara av att fylla deviktiga uppgifter organisationen har. Jag uppskattarmycket de svenska försöken att åtminstone få fram ettuttalande i Bosnienfrågan. Inte desto mindre är detutomordentligt allvarligt - inte att man inte lyckadeslösa Bosnienkrisen vid mötet i , för det hadevarit naivt att föreställa sig - att man vid ett möte därtillfälle gives under ett oerhört allvarligt krisskedeändå misslyckas med att ens säga någonting på grundav den beslutsmeknism som finns. Detta är mycketoroande.Jag tror inte att vi har olika värderingar ochsynsätt på detta, men det är ändå viktigt att kommaihåg att detta är någonting som naturligtvis kanupprepas i andra delar av under ogynnsammaomständigheter. Då kan det bli obehagligt för långtfler än dem som berörs i dag.Anf. 15 Statsminister ():Fru talman! Jag kan bara konstatera att det mednuvarande beslutsordning räcker med att man i ettenda land känner sig trampad på tårna eller oförrättadför att man skall kunna stoppa ett uttalande. Det var irealiteten det som skedde.Anf. 16 ():Fru talman! Som statsministern redan varit inne påbestår ju en del av EU-samarbetet av umgänge och attförsöka finna lösningar tillsammans med länder ochpolitiker som man annars kanske inte omfattas avideologiskt och politiskt.Min fråga gäller något som diskuterades mycketunder debatten inför folkomröstningen, nämligenSveriges förhållande till den italienska regeringen, därdet ingår ett nyfascistiskt parti. har statsministernen personlig erfarenhet efter mötet i . Jag skullevilja höra vilken den svenska hållningen är. Har vinågon särskild hållning i EU-samarbetet vid umgängetmed nyfascister t.ex.?Anf. 17 Statsminister ():Fru talman! Jag tycker, , attDelors från första början anslog rätt ton. Han gjordeett uttalande mot det faktum att det finns nyfascister iden italienska regeringen. Uttalandet är bland dehårdaste som gjorts. Uttalandet gjordes avordföranden i kommissionen.Jag för min del tvekar inte när det gäller attansluta mig till bedömningen att närhögernationalismen i nyfascismens skepnad dyker uppigen i , så måste det leda till att vi för enideologisk kamp, en politisk kamp och en kamp fördemokratin.Samtidigt är då frågan: Skulle man från svensksida ha avstått från att vara med i den europeiskaunionen, därför att just nu är representerat avbl.a. Svaret på den frågan är nej. Dethade varit att kapitulera och att ge ökat utrymme försådana idéer. Men däremot skall vi i alla tänkbarasammanhang visa vad vi anser om dessa idéer och omden politiken. Som jag sagt bör vi bilateraltvara mycket återhållsamma i vårt umgänge.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Meddelande om svar på interpellationerTill hade inkommit följande skrivelser:Interpellation 1994/95:26Till riksdagenBeträffande interpellation 1994/95:26 av PeterEriksson om småviltsjakten ovan odlingsgränsen fårjag meddela att jag inte kan besvara denna inomföreskrivna . Skälet härtill är utlandsresa.Jag kommer att besvara interpellationen den 11januari 1995.Stockholm den 6 december 1994Margareta WinbergInterpellation 1994/95:36Till riksdagenBeträffande interpellation 1994/95:36 av GudrunLindvall om förhandlingar i EU om ett framtidamiljöstöd till jordbruket får jag meddela att jag intekan besvara denna inom föreskrivna fyra veckor.Skälet härtill är att en debattdag som passar bådeinterpellanten och mig inte stått att finna under dennatidsperiod.Jag kommer att besvara interpellationen den 11januari 1995.Stockholm den 6 december 1994Margareta WinbergInterpellation 1994/95:34Till riksdagenBeträffande interpellation 1994/95:34 av Maj-LisLööw om kvinnorna och de biståndspolitiska målenför jag meddela att jag inte kan besvara denna inomföreskrivna . Skälet härtill är tidsbrist iriksdagen. Jag kommer att besvara interpellationenden 11 januari 1995.Stockholm den 8 december 1994Pierre SchoriInterpellationerna 1994/95:37 och 38Till riksdagenBeträffande interpellation 1994/95:37 av PerWesterberg om regeringens syn på privatiseringarm.m. och interpellation 1994/95:38 av svensk varvsnärings konkurrensvillkor, har jag pågrund av tidsbrist tyvärr inte möjlighet att besvarainterpellationerna inom föreskriven tid. De kommeratt besvaras torsdagen den 12 januari 1995.Stockholm den 8 december 1994Sten Heckscher4 § Svar på fråga 1994/95:210 om förvaring avmilitära vapen m.m.Anf. 18 Försvarsminister ():Fru talman! har frågat om jagavser att överväga de förslag som Rikspolisstyrelsenpresenterat i sin rapport angående militära vapen.För några veckor sedan svarade jag här ikammaren på en fråga om förvaring av militäravapen. Jag förklarade då att jag ser utomordentligtallvarligt på stölder av militära vapen. Jag uteslöt inteatt det kunde finnas skäl att överväga ytterligaresäkerhetsfrämjande åtgärder förutom dem somförsvarsmakten håller på att genomföra.Rikspolisstyrelsen kommer attpresentera en rapport om illegala vapen. Jag kommersjälvfallet att studera denna rapport och överväga deförslag om förbättrad säkerhet avseende förvaring avmilitära vapen som rapporten kan innehålla.Jag vill försäkra om att jag serutomordentligt allvarligt på att militära vapenförekommer i kriminella sammanhang, och jagkommer att noga hålla mig underrättad om vad somsker på området.Anf. 19 ():Fru talman! Jag tackar försvarsministern försvaret. Jag är helt övertygad om att försvarsministernser allvarligt på frågan.Rikspolisstyrelsens rapport finns redan nu att få.Dess förslag är modell. För det första skallman samla in vapnen i centralt bevakade förråd. Fördet andra skall militära vapen endast i undantagsfallfinnas ute i bostäderna. Det tredje förslaget gällerstörre personligt ansvar för utkvitterade vapen.Även om Försvaret håller på att genomföraförbättringar finns det nu en miljon militärahandeldvapen, varav Hemvärnet har ca 70 000hemma utan krav på några vapenskåp. Driftvärnet har15 000 vapen ute på arbetsplatser - också dessa medbristfällig förvaring och kontroll. Vi har ungefär 5 000mobiliseringsförråd ute på ungefär 1 500 platser. Deär sällan larmade. Dagens förslagna tjuvar klarar detdär lätt. Polisen vet inte alltid varmobiliseringsförråden ligger.Av de vapen som stulits och försvunnit de senaste20 åren är 1 600 automatvapen.Jag vet att Försvarets organisationsmyndighetredovisade sitt förslag angående hurman skall komma till rätta med vapenstölderna. Jagskulle vilja veta om den rapporten är offentlig, för jagvill gärna jämföra förslag ochsiffror med dem som Försvaret har.Anf. 20 Försvarsminister ():Fru talman! Om konkreta förslag lämnas iRikspolisstyrelsens rapport kommer de att övervägasmycket noga. Det vill jag försäkra om.Jag tycker ändå att vi skall vara medvetna om attförsvarsmakten har vidtagit en mängd åtgärder för attåstadkomma en säkrare vapenförvaring. Flera avdessa åtgärder innebär investeringar. Effekterna avdessa investeringar kan inte bedömas förrän tidigastunder loppet av 1995.Som jag sade i mitt svar kommer jag att mycketnoga följa utvecklingen på området. Det är en mycketallvarlig fråga. Svenska folket har naturligtvis rätt attkräva att man vidtar alla möjliga och tänkbaraåtgärder.Huruvida det dokument som efter är hemligstämplat eller inte kan jag intesvara på.