prot · GH0963 · 1994-02-18 00:00:00 — Då kan jagverkligen undra över prioriteringarna. Är detverkligen som skall bli rikare ochrikare -- en rikemansklubb? Har vi inte ett globaltetiskt ansvar?Många fler människor lever alltså fortfarande avjordbruk i EG-området. Vi har färre här. Vi haralltså rationaliserat mycket mer. Detta gäller ocksåindustrin. Vi ligger långt framme när det gällerrationaliseringar. är i själva verket långtinne i det postindustriella samhället.Vi behöver en ny ekonomisk teori för att klara detnya samhälle som växer fram. Eftersom EU-länderna är efter oss här och vi är före tror jag attdet skulle hjälpa oss att stanna som ett fritt land ochutveckla den ekonomiska teori som behövs förmorgondagen. Det skall vara ettkretsloppssamhälle med hög välfärd och storjämlikhet. Det behövs en teori som gör att vi intetror att vi måste producera mer varor föratt ha råd till allt det andra vi önskar och behöver:vård, utbildning, kultur. Jag tror att har uppgift där. Den kommer inte att underlättasom vi blir medlemmar i , som i många fall liggerlångt efter oss.Anf. 59 Jordbruksminister ():Herr talman! Det är naturligtvis svårt att i förväggarantera vad domstolen kan säga i ett givet läge.Jag har ambitionen att göra den här frågan såvattentät som möjligt. Men vi har inte heller i dagnågon vattentät situation.Vi skall komma ihåg att vi i produktionen har enså gott som vattentät situation. Där kontrolleras alltsom förs in. Man har en restriktivitet, eftersom manär rädd om det man har. Standarden inom vårhönsproduktion av olika typer och ävengrisproduktionen är fantastisk. Man riskerar intedetta.På konsumtionssidan har vi ettstickprovskontrollsystem som inte är vattentätt. Ettsystem med certifikat från exportören skulle varabättre än det system som vi tillämpar.Dessutom löper vi en risk genom att vi reser ganskamycket. Svensken äter utländsk mat i utlandet,vilket är en betydande oförsiktighet. Det är på detsättet som vi drar hem de flesta salmonellafallen ilandet. Det tänker vi inte förbjuda, det får manfortsätta med. Det gör att man inte kan uppnå enfullständigt vattentät situation. Men jag tror att vårtföredöme är något som producenter av livsmedel imånga EU-länder skulle önska att de kunde följaefter.Jag har mycket stor respekt för på de fattiga i världen. Men vi har aldrigi satt Norrlandsproblematiken emot . Vi har alltid sagt att vi skall kunna habåde en regionalpolitik och ett rejält u-landsbistånd. Jag tror att vi också skall kunna ha enbra EU-politik och ett u-landsbistånd. Genom attvi får en bättre ekonomi har vi också möjlighet attbistå bättre.Debatten om kretslopp och god miljö skall vi föramed all kraft här hemma. Men vi behöver inte blisämre här hemma för att vi också för den debattenutanför vårt land, inom den europeiska unionen.Överläggningen var härmed avslutad.6 § BordläggningAnmäldes och bordladesSkatteutskottets betänkande1993/94:SkU28 Upphävande av vissa författningarLagutskottets betänkanden1993/94:LU14 Internationella oljeskadefonden1993/94:LU15 Ändring i växtförädlarrättslagenUtbildningsutskottets betänkanden1993/94:UbU3 Lokalkostnader vid universitet ochhögskolor1993/94:UbU4 lantbruksuniversitet7 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellation framställtsden 17 februari1993/94:93 av () tillarbetsmarknadsministern om konventionen omarbetsskadeersättning:Internationella arbetsorganisationen, , är ettviktigt FN-organ som tillhört och varitaktivt verksamt i . Organisationen harsom målsättning att främja social rättvisa ochhumana arbetsvillkor som en förutsättning för fredinom och mellan nationerna.Med denna målsättning har arbetet inom ILObedrivits för att förbättra löntagarnas arbets- ochlevnadsvillkor, tillvaratagandet av mänskligaresurser och inte minst utveckling av normer ochregler för arbetslivet som tagit sig uttryck ikonventioner och rekommendationer, vilkaSverige i de flesta fall antagit.En viktig del i verksamhet är inrtiktad påtekniskt biståndsarbete för att utveckla arbetsliveti länder som påbörjat en social ochekonomisk utveckling eller som övergått frånplanhushållning till marknadsekonomiskaförhållanden.Hela systemet bygger på frivilligt gjorda åtagandenav regeringar och att dessa åtaganden följs. Det ärmot denna bakgrund allvarligt att regeringen i ettindustriellt och ekonomiskt utvecklat medlemslandsom nonchalerar ingångna konventioneroch fattar beslut som föranlederlöntagarorganisationerna att anmäla förbrott mot antagna konventioner. Än värre är attdetta i sin tur lett till att ''fällts'' för brottmot en antagen konvention, konvention 121om arbetsskadeersättning.Enligt uppgifter i massmedierna avser regeringeninte att vidta några åtgärder, trots beslut.Skälen för detta anges vara av ekonomisk natur.Vilka konsekvenser ett sådant betraktelsesätt kanföra med sig torde var och en kunna förstå. Jagutgår emellertid från att en svensk regering inte kanfortsätta att bryta mot en internationellkonvention.På den andra anmälningspunkten, attinskränkningar har gjorts i begreppet arbetsskadaoch att hårda beviskrav om orsakssamband införts,har krävt bl.a. att regeringen tillexpertkommittén skall redovisa i detalj hur de nyabestämmelserna praktiskt tillämpas. Dessutomskall detaljerad statistik redovisas omarbetsskadefall och yrkessjukdomar och skälen tillom någon vägrats ersättning.Jag vill mot denna bakgrund frågaarbetsmarknadsministern följande:1. Avser den att vidta åtgärderså att man inte bryter mot konvention 121 rörandeersättning under karensdag?2. Vilka åtgärder har arbetsmarknadsministernsom är ansvarig för ILO-frågor i regeringen i så fallvidtagit?3. Om regeringen inte ämnar vidta några åtgärder,vilka konsekvenser bedömerarbetsmarknadsministern att detta kommer att få idet internationella samarbetet?4. Vilka åtgärder har arbetsmarknadsministernvidtagit för att kunna redovisa till expertkommitténenligt utslag rörande bedömningen avarbetssjukdomar?5. iHur kommer regeringen att informerariksdagen om sina beslut i dessa frågor?8 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 17 februari1993/94:356 av () tillcivilministern om ett skånskt regionförbund:Handlingskraftiga regioner och regionaltsamarbete har i blivit nyckeln tillekonomisk tillväxt och ökad sysselsättning.Bildandet av ett skånskt regionförbund harföreslagits av den s.k. regionberedningen. Vidremissbehandlingen har nästan alla kommunertillstyrkt förslaget.Nu är det utomordentligt angeläget att regeringenskyndsamt fattar beslut i denna viktiga Skånefråga.Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga:Är statsrådet beredd att vidtaga åtgärder för attundvika att frågan om Skåneparlamentet hamnar ilångbänk?1993/94:357 av () tillcivilministern om kommunerna ochoffentlighetsprincipen:Till inkom --93 ett 60-talanmälningar om att kommuner inte lämnat utoffentliga handlingar.Är civilministern beredd att initiera eninformationsverksamhet för kommunernastjänstemän och förtroendevalda om innebörden avden svenska offentlighetsprincipen?1993/94:358 av () tillutrikesministern om gränskontrollen:Dagens Nyheter har rapporterat om skärptgränskontroll mellan och . Dennordiska överenskommelsen om passfrihet som harverkat skall nu inskränkas. Svenskamedborgare med icke-nordiskt utseende kommerinte att omfattas av passfriheten. Det måste ansessom diskriminering av en minoritet.Mot denna bakgrund skulle jag vilja frågautrikesministern:Vad avser regeringen göra för att den nordiskapassfriheten även i fortsättningen skall gälla allasvenska medborgare?1993/94:359 av i (m) tilljustitieministern om rehabiliteringen avfängelsedömda:Undertecknad är medveten om att intagna påfängelser bör vara informerade om vad som händeri samhället. Detta har hitintills tillgodosetts viatidningar, radio och TV på anstalterna.Däremot blir jag förvånad över att intagna vidfängelser nu ges möjlighet att se filmkanaler somTV 1000. Där sändes filmer dygnet runt, ochinslagen av våld och kriminalitet är omfattande.Det är något motsägelsefullt att intagna, vilkaunder skall rehabiliteras i syfte att kommabort från kriminalitet, och kvällstidkan bevittna ''the latest news'' inom sammaområde!Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta så attfritiden på anstalterna inte skall bedrivas på sådantsätt att målet med rehabiliteringen motverkas?1993/94:360 av i (m) tilljustitieministern om Brottsofferfonden:Enligt uppgift i media kommer ett förslag attläggas, vilket innebär att fängelsedömda, utöverredan bestämda , skall erlägga av denlön de erhåller på anstalt till en fond för brottsoffer.Om detta är inget att säga, ty det är i högsta gradrimligt att utdömda skadestånd så långt som möjligtskall betalas av den vållande!Däremot är det förvånansvärt att uppgifter ocksåcirkulerar om att nämnda av den inte skall gådirekt till brottsoffer. I stället skall dessa medel ihuvudsak användas till uppbyggandet av en ny (! )statlig myndighet, som skall syssla medupplysningsverksamhet avseende brottsoffer.Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att detaviserade avdraget på fängelsedömdas löner fullt utskall komma brottsoffren till del?1993/94:361 av () tilljustitieministern om och har ånyo aktualiserat ensammanslagning av . Denna fråga har varit aktuell tidigare,. Det blev då ingen sammanslagning,bl.a. därför att det inte fanns någon ändamålsenliglösning på lokalfrågan. Inte heller finnsdet ett realistiskt förslag på lokalförsörjningen fören sammanslagen tingsrätt. Det förslag som finnshar för få arbetsplatser, vilket gör inhyrning påannan plats nödvändig. Det är och så att detföreslagna antalet rotlar, tio stycken, är för litet.Under 1993 har antalet ärenden vidSjuhäradsbygdens tingsrätt ökat och vidBorås . Det finns behov av fler rotlar, ochdå blir bristen på lokaler ännu klarare. Deekonomiska beräkningarna, som skulle ge enmindre vinst för en sammanslagen tingsrätt, måstemot denna bakgrund ifrågasättas. Det finns ett stortönskemål att behålla de två tingsrätterna var för sigi Borås.Mot denna bakgrund anhåller jag att ställa följandefråga:Är justitieministern beredd att medverka till attBorås och tingsrätter ocksåframöver får vara självständiga enheter?1993/94:362 av () tillmiljöministern om upparbetning av kärnbränsle:Den brittiska regeringen har givit tillstånd tilligångsättning av upparbetsningsanläggningenThorp i Sellafield.Riksdagen har uttalat att svenskt kärnbränsle inteskall upparbetas. Trots detta ligger använtsvenskt kärnbränsle i och väntar påupparbetning.Vad tänker miljöministern vidta för åtgärder för attriksdagens uttalande skall följas?den 18 februari1993/94:363 av () till statsrådet om handläggningen i av åtal motmedlemmar av landets armé:Natten mellan den 17 och 18 juli 1992 bortfördesuniversitetsläraren och niostudenter från Cantutauniversitetet i av enenhet av den peruanska armén. Den 8 juli 1993hittade journalister från tidningen fyra hemligagravar nära landsvägen mellan och september fastslog en civil åklagare att gravarnainnehöll kvarlevorna av några av de saknadestudenterna. En armémajor och flera meniga,eventuellt så många som elva stycken, har enligtuppgift åtalats för kidnappning, försvinnande ochmord.Människorättsorganisationer har ansett det somavgörande att åtalet handläggs av civila domstolar.Så skulle också bli fallet efter beslut av högstadomstolen. President har emellertid den 7februari genomdrivit en hastig lagändring ikongressen som innebär att fallet skall handläggasav militärdomstol.På vilket sätt kommer regeringen att protestera motdenna kränkning av grundläggandemaktdelningsprinciper och rättsväsendetsoberoende?1993/94:364 av () till socialministernom fler kvinnliga professorer:Har ett brott begåtts mot jämställdhetslagen? Detär en fråga som vi måste ställa oss utifrån att envälmeriterad kvinnlig forskare inte fårprofessorstiteln i fysiologi vid institutet.Detta måste ses som ett allvarligt exempel på attviljan inte finns att förbättra jämställdheten.Ansträngningar måste göras för att vi skall få ettjämställt samhälle. Detta gäller inte minst inomforskningens område. För att vi skall kunna vidtarätta åtgärder och lösningar måste det finnaskunskap. Betydande summor pengar satsas påforskning som berör manliga områden. hardet visat sig mycket svårt att få tillräckliga anslag tillforskning som berör kvinnors arbetsliv, hälsa ochroll i samhället. Detta har delvis sin förklaring i attdet finns för få kvinnliga professorer. Endast 6 %av det totala antalet professorer är kvinnor.Vad avser jämställdhetsministern att vidta föråtgärder för att fler kvinnliga professorer skallutnämnas?1993/94:365 av () tillarbetsmarknadsministern om bidraget tillungdomspraktikanter:Den 1 januari 1994 infördes ett finansieringsbidragför ungdomspraktikanter. De första sex månadernaskall arbetsgivaren betala för enpraktikant. Om praktikanten anvisas fortsattpraktik är kostnaden per månad.Det har kommit till min kännedom att det haruppstått tolkningsproblem ute på förmedlingarna,vilket allvarligt drabbar de berörda ungdomarna.Oklarheten gäller de fall då en praktikant påbörjatsin första sexmånadersperiod före den 1 januari1994 och sedan övergår till en fortsatt praktik hossamma arbetsgivare.Jag vill mot denna bakgrund frågaarbetsmarknadsministern om det är korrekt attbidraget i dessa fall uppgår till per månad.9 § Kammaren åtskildes kl. 13.04.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 3§ anf. 31 (delvis) ochav tredje vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.