prot · GI0936 · 1994-12-06 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:36Tisdagen den 6 decemberKl 14.00 - 16.48Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Justering av protokollJusterades protokollet för . 2 § Meddelande om ändring i kammarensammanträdesplan, m.m.Talmannen meddelade följande ändringar i kam-maren sammanträdesplan:Torsdagen den 8 december:Sammanträdet skulle börja med muntligafrågor till regeringen. Därefter skulle informationfölja från arbetsmarknadsminister var för-hindrad att delta i de muntliga frågorna och skulleersättas av kulturminister aviserat arbetsplenum var in-ställt.Fredagen den 9 december:Kammaren skulle sammanträda för bordläggningkl. aviserat plenum kl. 9.00 för inter-pellationssvar var inställt.3 § Svar på fråga 1994/95:187 om stödet tillsvensk FN-personal som tjänstgjort i det fornaJugoslavienAnf. 1 Försvarsminister ():Fru talman! har frågat om jagtänker vidta några ytterligare åtgärder för att ökaomsorgen om den svenska FN-personalen.Det är en angelägen fråga som upp. Försvarsmakten har självklart ett stort ansvarför att på allt sätt hjälpa vår FN-personal att kommatill rätta med problem och svårigheter som FN-tjänsten kan orsaka.Sveriges fredsbevarande insatser i bl.a. det tidiga-re har gjort det nödvändigt med åtgärder iolika former för att minska risken för psykiska på-frestningar hos den personal som deltar i insatserna.Vid Försvarsmaktens internationella centrum() har man utvecklat ett särskilt handlings-program för all FN-personal. Programmmet omfattarinte bara stöd vid hemkomsten, utan också särskildutbildning före utlandstjänstgöringen för att bättrekunna möta psykiska påfrestningar.Denna utbildning syftar till att göra FN-personalenrustad att kunna hantera kris- och stressreaktioner isamband med svåra händelser och incidenter. Allhemvändande FN-personal, således inte bara de somhar tjänstgjort i det tidigare , deltar i ettsärskilt hemkomstprogram. Genom detta programerbjuds personalen ett personligt anpassat stöd. Vissabehöver omedelbar hjälp, medan andra behöver hjälpförst med sina problem och svårigheter.Jag kommer att följa frågan om FN-personalensvälbefinnande med största uppmärksamhet.Överläggningen var härmed avslutad.Talmannen konstaterade att frågeställaren inte varnärvarande och tackade försvarsministern för att den-ne kommit och lämnat svaret.4 § Svar på fråga 1994/95:168 om naturrepro-ducerad laxAnf. 2 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat vilka ytter-ligare åtgärder jag avser vidta för att inte svenskafiskare ensamma skall tvingas bära ansvaret för dennaturreproducerade laxens fortbestånd.Jag delar uppfattning att be-gränsningen av havsfisket efter lax i bördrabba alla länders fiskare. Det var därför vidmötet med för i sep-tember mycket kraftfullt framförde kravet på enhalvering av innevarande års totaluttag på 600 000laxar. lyckades inte få gehör bland övrigaÖstersjöstater för en så kraftig begränsning av havs-fisket efter lax. Kommissionen beslutade dock attrekommendera att totaluttag begränsas till500 000 laxar. Dessutom beslutade kommissionen atttillsätta en särskild arbetsgrupp under svenskt ordför-andeskap med uppgift att se över förvaltningen av laxi Östersjön.Sverige och är medlemmar i från . Det innebär bl.a. attfisket i övervägande delen av kommer attförvaltas av unionen. Möjligheterna att gemensamtreglera laxfisket i kommer då att stärkas.Regeringen avser att inom ramen för den gemen-samma fiskeripolitiken verka för en långsiktig strategiför laxfisket i och har för avsikt att åter-komma till med övergri-pande riktlinjer för laxfisket.Anf. 3 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret på minfråga, och jag gläder mig åt att statsrådet delar minuppfattning när det gäller detta med att ensidigt be-gränsa de svenska fiskarnas fiske av lax i Östersjön.Orsaken till att jag ställt frågan är att har beslutat om ett ensidigt laxfiskestoppför svenska fiskare i svenska vatten från den 1 de-cember till . Syftet är att på dettasätt söka bidra till att den naturreproducerade laxensfortbestånd skall kunna säkras. Men beslutet gällerensidigt svenska fiskare. Andra länders fiskare kanuppenbarligen fortsätta fisket t.o.m. i svenska vatten,inte minst då blir medlem iEU. Man kan förundra sig över att kanförvänta sig att svenska fiskare skall ställa upp påensidiga fiskestopp och restriktioner som inte drabbarandra länders fiskare i samma område.Nu säger statsrådet visserligen att man skall åter-komma i frågan i och med att EU tar över huvudan-svaret för fiskeripolitiken - självfallet tillsammansmed oss själva. säger att mankommer tillbaka . Är detta stopp för fisketsom gäller från till den 31 marsnästa år verkligen motiverat? Kan man inte på någotsätt från regeringens sida stoppa detta ensidiga beslut,för det är en utmaning mot allt vad vi kan kalla rimli-ga krav på objektivitet och ansvar?Anf. 4 Jordbruksminister ():Fru talman! Med anledning av den senaste fråganvill jag säga att beslut är överklagat.Den tid inom vilken ytterligare eventuella överkla-ganden kan komma in har inte gått ut. Vi har fått inett överklagande. När tiden är ute kommer vi att be-handla dessa överklaganden. Därför kan jag inte i daggå in på vilken ställning regering då kommer att ta.Jag kan möjligen tillägga till mitt tidigare svar attvi kommer att ta kontakt med därför att Fin-land inte riktigt, som vi tycker, skött sin del av fiske-ripolitiken. Man har fiskat för mycket. Vi kommer attefter , först på tjänstemannanivå och sedanpå ministernivå, ha en diskussion med finnarna omdet här. Den diskussionen kommer bl.a. att handla ominte kan ha en försommarfredning så att de"svenska" vilda laxarna får fri passage. De passerarväldigt nära finska gränsen på sin väg upp mot desvenska älvarna. Vi kommer givetvis också i interna-tionella sammanhang - alltså med även andra länder -att försöka genomföra en ytterligare sänkning avtotalkvoten för Östersjön.Anf. 5 ():Fru talman! Jag tackar för denna komplettering.Man är tydligen från regeringens sida beredd att taupp ärendet med andra länder och i de förhandlingar-na driva de svenska kraven, så att vi på det sättet kanfå en allsidig uppslutning om eventuella restriktioneroch eventuellt fiskestopp.Fattar jag statsrådet rätt, att fiskestoppet från den 1december kommer att inhiberas fram till det att manär klar med sin bedömning?Anf. 6 Jordbruksminister ():Fru talman! Nej, regeringen fattade förra torsda-gen ett beslut om att inte inhibera förordningen frånFiskeriverket. Vi kommer att pröva frågan i sak närtiden för överklagandet har gått ut.Anf. 7 ():Fru talman! Jag beklagar att man inte inhiberarbeslutet om fiskestoppet. Då fortsätter ju problemenunder den här perioden. Jag vill därför fråga: Vilkaåtgärder är regeringen beredd att vidta för att göra desvenska fiskarna skadeslösa?Anf. 8 Jordbruksminister ():Fru talman! Det finns åtminstone två åtgärder. Dethandlar dels om stilleståndsersättning, dels om er-sättning för förlorad arbetsförtjänst. Något utöverdetta har vi för dagen inte planerat.Anf. 9 ():Fru talman! Jag vill tacka för det svaret.Jag vill också utlova att jag kommer tillbaka när detgäller den här frågan. Det är fullständigt orimligt attförvänta sig att svenska fiskare ensidigt skall accepte-ra fiskestopp och restriktioner i samma vatten somandra fiskare bedriver fiske i. Detta är därför enmycket viktig fråga. Jag hoppas att regeringen verkli-gen söker snabba på behandlingen av det här ärendet.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1994/95:182 om miljöpro-gram för rennäringenAnf. 10 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig om jagavser att utarbeta ett miljöprogram för rennäringen.Regeringen har i sin proposition om vissa livsme-delspolitiska åtgärder vid ett medlemskap i den euro-peiska unionen redovisat förslag till hur EG:s mil-jöprogram skall utnyttjas vid ett medlemskap.Enligt förslaget skall ett miljöprogram beståendeav tre delprogram inrättas. Delprogrammen skallbestå av stöd till ekologisk odling, stöd till landskap-svård och stöd till miljökänsliga områden. Förslagetbehandlas av riskdagens jordbruksut-skott. Regeringen avser att återkomma till frågan omresurser för programmet i budgetpropositionen.Anf. 11 ():Fru talman! Jag ber att få tacka jordbruksminis-tern så mycket för svaret. Jag vill också säga väl-kommen som minister för de samiska frågorna.Vi som bor i de samiska områdena har ett särskiltansvar för att de samiska frågorna och rennäringenbelyses. har ett totalt ansvar för samerna. Detär väldigt viktigt att samerna får känna sig - och vara- delaktiga i sådana frågor som rör bl.a. rennäringen.Vi känner ju till samernas mycket negativa håll-ning till EU. Kommer det inte att sägas mer i de pro-positioner som har behandlats och som liggerpå bordet när det gäller rennäringen - där det egentli-gen inte sägs någonting - finns risken att klyftanmellan samerna och det svenska storsamhället ytterli-gare kommer att öka.Som sameminister har man ett särskilt ansvar föratt samerna känner sig delaktiga och blir inlemmade idet svenska samhället samt att de får känna en värdig-het i att de betyder någonting i Sverige.Det är utifrån detta perspektiv som man behöverbelysa rennäringsfrågorna och de samiska frågornanär det gäller EU-anslutningen. Om man enligt miljö-förordningen inom EU skulle kunna upprätta ett mil-jöprogram för ett särskilt stöd till samerna, måste detvara möjligt att få någon typ av återflöde som kankomma att beröra rennäringen. Ser ministern någonmöjlighet till att återflödet skulle kunna beröra ocksårennäringen?Anf. 12 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag delar den uppfattning som UlfBjörklund ger uttryck för, nämligen att vi har ett an-svar för samerna, inte bara vi som bor i norra delarnaav landet utan det har alla som bor i landet. Också densamlade regeringen och har naturligtvisdetta ansvar.Vi vet också att snart inleds Decenniet för urbe-folkning i . För att visa att vi vill att vårasvenska samer skall vara närvarande har vi bekostaten resa till invigningen av detta evenemang.Så till frågan. Det är mycket riktigt att det inte stårnågonting i propositionen om rennäringen. AnnaLindh, som har ansvar för Miljövårdsberedningen,håller på att omstrukturera den. Hon vill arbeta på ettannat sätt. Hon har bl.a. tänkt sig att en del av arbetetskall handla om den region där samerna bor. Därföravser hon att plocka in personer från det området somär särskilt berörda. Jag har just föreslagit att ocksårepresentation för samerna skall ingå i Miljövårdsbe-redningen när denna del av landet behandlas.Vi vet att det är problem med överbetning ochmöjligen med terrängkörning på barmark osv. Men viandra som inte tillhör samesamhället förorsakar ocksådet som man skulle kunna kalla miljöproblem församerna. Det är väldigt viktigt att ha detta i minnetoch inte enbart hävda att samerna med sitt sätt att levautgör ett miljöproblem. Det är kanske minst likamycket vi andra som utgör ett miljöproblem för sa-merna.Anf. 13 ():Fru talman! Jag tackar för dessa kompletteringar.Jag har ju haft möjlighet att diskutera frågan medmiljöminister . Det är alldeles riktigt att vivanliga svenskar och turismen ställer till väldigtmycket elände för samerna och den samiska näringen.De samiska näringarna bör ges ett förstahandsintressenär det gäller dessa områden av vårt land.Vi vet ju att ett miljöprogram som möjligenskulle kunna dra till sig litet EU-pengar kan berörasådant som har med renbetesinventeringarna att göra.För att samerna verkligen skall kunna garanterasmöjlighet att fortsätta med rennäringen bör man hakontroll över hur det förhåller sig med renbetestill-gången. Det finns olösta frågor kring betesrätten it.ex. , vägdragningsbekymmer inte minst iTallma sameby vid Torneträsk och det finns väldigtmycket som har att göra med miljön som kräver eko-nomiska insatser och som skulle kunna ingå i ett så-dant här miljöprogram.Jag hoppas att jordbruksministern tillsammansmed miljöministern möjligt kan ta ett samlatgrepp kring den här typen av frågor.Anf. 14 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag hoppas verkligen att vi skall kun-na göra det. Men det kräver den analys som Miljö-vårdsberedningen skall göra. När den är gjord finnerjag det inte uteslutet att man kan få fram s.k. EU-pengar som kan vara användbara för detta ändamål.Anf. 15 ():Fru talman! Då vill jag bara tacka jordbruksminis-tern för det i viss mån positiva svaret. Tillsammansmed de svar som jag har fått av miljöminis-tern antar jag att de samiska frågorna och detta somhar att göra med fjällmarkerna, renbetesinventeringenoch miljöfrågorna när det gäller renbetesområdetkommer att belysas i det fortsatta arbetet med EU-frågan.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1994/95:159 om åtgärder motorganiserad brottslighetAnf. 16 Justitieminister ():Fru talman! har fråga vilka åtgär-der jag är beredd att vidta för att motverka den typ avbrottslighet som mc-klubben svarar för.Jag vill till en början säga att jag helt och hålletdelar utgångspunkter. Laglydigamedborgares insatser är en utomordentligt viktigtillgång i brottsbekämpningen. Det är allvarligt närdessa skräms till tystnad och samhället måste reagerakraftfullt mot dem som med hot och andra metoderförsöker hindra rättvisan från att ha sin gång.De här problemen - som definitivt inte är unikaför - har uppmärksammats en hel del i mass-medierna , men de är inte nya varesig för rättsväsendet eller för mig som justitieminister.Jag vet att polisens kunskap om den brottslighet somförekommer i vissa mc-klubbar är omfattande och attde internationella poliskontakterna är väl utvecklade.Kunskapen finns inte bara på central nivå, vid Riks-polisstyrelsen, utan man arbetar också aktivt för attföra ut kunskapen till den lokala polisorganisationen.För polisen är våldsbrottsligheten en pri-oriterad fråga, och jag anser att det finns skäl att yt-terligare prioritera bekämpningen av denna typ avbrottslighet.Även på åklagarsidan finns kunskap om proble-men, och arbetet med att kartlägga behovet av för-bättringar pågår. Hos Riksåklagaren görs t.ex. engenomgång av de metoder som krävs för att fram-gångsrikt kunna genomföra förundersökningar ochrättegångar där medlemmar av den här typen av klub-bar är inblandade och vilket utrymme nuvarandelagstiftning ger.Justitiedepartementet förordnade i september i åren särskild utredare att undersöka vilka åtgärder somkan förbättra situationen för vittnen och målsägandevid domstolarna, bl.a. när det gäller möjligheten tillförstärkt skydd. Uppdraget skall redovisas i januarinästa år.Inom arbetar en expertkommitté, bl.a.efter svenskt initiativ, med att få fram en rekommen-dation som tar sikte på problemen med hotade vittnen.Det bör i det sammanhanget sägas att några av deländer som deltar har problem av en helt annan ochallvarligare svårighetsgrad än vad vi har. Detta gör detdock inte mindre angeläget för oss att komma till rättamed våra inhemska problem.Jag håller mig naturligtvis informerad om det ar-bete som pågår, och jag kan försäkra att jag kommeratt ta initiativ till de lagstiftningsåtgärder som kanvisa sig vara nödvändiga.Det pågår alltså arbete på flera håll för att kommatill rätta med de problem som rättssamhället ställsinför när vissa grupper ställer sig vid sidan av samhäl-let och vägrar följa våra lagar. Jag är övertygad om attvi kan klara detta. Den lagstiftning vi har svarar istora stycken mot de krav som ställs, men vissa ytter-ligare lagstiftningsåtgärder kan behöva vidtas. Jagmenar att det framför allt gäller att se till att de red-skap som finns används på bästa sätt.Kunskap om den här typen av grupper och derasmetoder måste också spridas, så att de människor somarbetar inom rättsväsendet har den beredskap sombehövs för att kunna klara av problemen. Det är ocksåviktigt att samverkan mellan olika myndigheter utökasoch förbättras, och då menar jag inte bara domstolaroch olika myndigheter inom rättsväsendet. Vi måstemobilisera goda krafter inom alla delar av samhälletför att gemensamt se till att motverka de oacceptablametoder de här klubbarna använder.Anf. 17 ():Fru talman! När man ställer den här typen av frå-gor brukar man normalt sett själv ha ett bra svar ibakfickan, som man vill få en chans att berätta om,men jag skall ärligt säga att jag i det här fallet inte hardet. Jag ville få en diskussion om någonting som jagtror skrämmer väldigt många. Det är oerhört allvarligtnär vi vanliga, laglydiga medborgare inte vågar ingri-pa mot brottslighet.Jag vill tacka för svaret, som var väldigt bra.Framför allt känns det bra att vi är överens i självaprincipfrågan. Det är viktigt att det är i första handmed hjälp av medborgarnas rättrådiga ingripande somvi kan bekämpa brottslighet och att det finns ett så-dant skydd att vi som enskilda känner att vi kan ochvågar ingripa.Såvitt jag nu begriper, är det på två fronter somden här typen av organiserad brottslighet måste be-kämpas. På den ena fronten pågår det mycket verk-samhet, och det är bra. Det är när det gäller att stärkaskyddet för de människor som ställer upp och vittnaroch som ingriper. Där sker det nu en översyn av reg-lerna, för att se vad man kan göra ytterligare för attmänniskor skall våga ställa upp.När det gäller den andra fronten skulle det varaspännande att höra justitieministern utveckla sin syn.Det är fråga om de laginstrument vi har för att direktbekämpa den här typen av brottslighet, t.ex. de reglersom gäller när vittnen hotas. Är de lagarna tillräckligtskarpa? Jag har en känsla av att vi när vi har författatvåra lagar inte har förutsett att det finns så oerhörtförhärdade brottslingar och att det finns ett behov avskärpt lagstiftning, för att markera att vi inte accepte-rar sådant här.Anf. 18 Justitieminister ():Fru talman! När det gäller just de brott som kan-ske är de centrala i fråga om den här typen av brotts-lighet, nämligen hot mot vittnen eller andra personer,håller jag med om att man ibland undrar hur lagstift-ningen fungerar. Jag vill svara att lagstiftningen nogär skarp - det är inte där felet ligger. Problemet liggerofta på bevisstadiet; man måste säkerställa bevisningom hotet.Här finns också en koppling till den grundläggan-de frågan, nämligen rädslan hos den som skall ställaupp och vittna. Redan detta att vittna om att ett hothar framställts i någon form kräver ju ett visst mod.Därför tror jag att vi kommer tillbaka till frågan omvilket skydd vi kan ge de människor som vi förväntaross skall ställa upp och vara vittnen, så att vi kommeråt den här typen av brottslighet. Det sker inte genomförändringar av själva lagstiftningen, utan det är till-lämpningen av lagstiftningen, rättsmaskineriets sättatt fungera och det skydd som vi kan ge dessa männi-skor som är avgörande för att vi i flera fall än nuockså ingriper och beivrar den här typen av brott.Anf. 19 ():Fru talman! När det gäller den här typen av orga-niserad brottslighet bland motorcykelklubbar - det äregentligen fel ord, och jag satte citationstecken om deti min fråga, för att inte smutskasta alla som av intres-se sysslar med den här verksamheten på ett lagligtsätt - är det oerhört svårt att komma åt kärnan i grup-perna med hjälp av skärpta lagar, även om det säkertfinns lagrum som är tillräckligt skarpa.Det finns också en "svans" till dessa klubbar. Jaghar samtalat med poliser, bl.a. i min hemkommunNorrköping, och det framgår att dessa grupper har enambition att sprida sig. Just när det gäller att förhindraatt de når nya grupper föreställer jag mig ändå attskärpt lagstiftning på några håll kunde verka i av-skräckande syfte, även om jag tror att lagrummetfinns just när det gäller kärnan.Anf. 20 Justitieminister ():Fru talman! Det är helt riktigt att man koncentre-rar en hel del av intresset på det som ibland kallassvansen. Det är bl.a. därifrån som medlemmar rekry-teras till den här typen av grupperingar. Även omingripanden mot "svansens" agerande med hjälp avden lagstiftning vi har är oerhört centrala, tror jagockså att det är viktigt hur samhället i övrigt reagerar.Den här typen av organisationer har onekligen en visslockelse på en del ungdomar, och vi måste sätta inmotkrafter för att ta bort en del av den lockelsen. Dethandlar bl.a. om att få ungdomar att bli medvetna omvad den här typen av grupper står för och också visapå konsekvenserna av ett engagemang i dessa grup-per.Det var därför som jag i slutet av mitt svar ladetyngdpunkten just på detta att vi skall mobilisera degoda krafterna i samhället och på olika sätt motverkaspridningen av sådana här grupper. Det handlar inteminst om att nå fram till ungdomar som annars lättkan dras in i den typen av sammanhang.Anf. 21 ():Fru talman! Jag tror dessutom att det är en viktiguppgift att öka kunskapen om den här typen av grup-per, och jag hoppas att vi kan bidra till det. Jag före-ställer mig att många är lika aningslösa som jag; manhar svårt att förstå att den här typen av brottslighetfinns. Men det gör den bevisligen. Därför gäller detnaturligtvis att öka vår allmänna beredskap.Det var alltså ett väldigt bra svar. Jag väntar medspänning på det arbete som skall resultera i någontingredan i januari månad, och jag hoppas att vi får chan-sen att återkomma till det här flera gånger.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1994/95:178 om friköp avhistoriska arrendenAnf. 22 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig närregeringen kommer att lägga fram en proposition omfriköp av historiska arrenden.1990 års har i två betänkandenlämnat förslag till vissa lagregleringar på arrendeom-rådet. I det ena betänkandet (SOU 1991:85) presente-ras förslag till en lag om friköpsrätt vid historiskaarrenden. Det andra betänkandet (SOU 1992:109)innehåller förslag till regler om skydd för jordbruksar-rendatorers investeringar på arrendestället samt vissaytterligare förändringar på skilda områden inom ar-rendelagstiftningen. Betänkandena har remissbehand-lats i ett sammanhang.Den tidigare regeringen överlämnade iår en remiss till Lagrådet. I lagrådsremissen föreslogsnya regler om skydd för investeringar i arrendejord-bruket. Vidare gjordes det ställningstagandet att detinte skulle införas någon lag om friköp av historiskaarrenden. Lagrådet har yttrat sig över lagförslagen.Frågorna har därefter beretts vidare inom Justitiede-partementet.Regeringen avser att lägga fram en pro-position om de frågor som har presenterats i de bådabetänkandena.Anf. 23 ():Fru talman! Jag tackar justitieministern för svaretpå min fråga. "Sagolika Koberg - bara en bitter strid." Så lyderrubriken på en helsidesartikel i den 30november 1994.Det är alltså riks-dag med en stor majoritet beslutade att brukare av s.k.historiska arrenden skulle få friköpa den mark de igenerationer röjt, brukat, bebyggt och bebott. Mångatrodde och hoppades då att slutkapitlet skrivits i den-na bittra sannsaga, att rättssamhällets lagar skulleomfatta också den grupp av enskilda människor varsvardag till vissa delar fortfarande styrs av feodalsam-hällets lagar.Men så blev det alltså inte. I stället förhalade denborgerliga regeringen ytterligare frågans slutgiltigalösning under förevändning av juridiska svårigheteroch intrång i den enskilda äganderätten, vilket manhävdade stod i strid med ommänskliga rättigheter.Det måste understrykas att friköpsrätten i det his-toriskt betingade arrendet inte berör vanligt enskiltägande, där någonsin någon ägarstat vare sig bebotteller brukat jorden och inte heller är beroende av denför sin utkomst.Det handlar alltså om generationers kamp för fri-köp av sina fädernegårdar. Det handlar om brukarna ide bygder som ställdes utanför de skatteköpsreformersom är grunden för nästan all enskilt ägd jordbruks-mark sedan århundraden tillbaka.Det vore en rättviseskandal av sällan skådat slagom inte och riksdag nu äntligenkunde samla sig till en friköpslag som utvidgar med-borgarrätten till att omfatta också de människor somkommit i kläm för jordägarintressen som grundar sigpå lagstiftarnas misstag och rättsövergrepp i det för-gångna.Svaret är inte helt glasklart.