prot · GH09119 · 1994-06-07 00:00:00 — 7:128 s, 12 v, 1 -Frånvarande:10 s, 5 m, 3 fp, 5 c, 1 kds, 4 nyd, 2 v, 2 -Mom. 15 (invandrarelevers undervisning ihemspråk och svenska som andraspråk)1. utskottet2. 9 (s)Votering:175 för utskottet141 för res. 91 avstod32 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:75 m, 30 fp, 26 c, 24 kds, 19 nyd, 1 -För res. 9:128 s, 12 v, 1 -Avstod:1 kdsFrånvarande:10 s, 5 m, 3 fp, 5 c, 1 kds, 4 nyd, 2 v, 2 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UbU14 Distansundervisning, m.m.Mom. 5 (inrättande av ett distansutbildningsinstitutatt avslår motionerna)1. utskottet2. 2 (s)Votering:175 för utskottet140 för res. 234 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:74 m, 30 fp, 26 c, 25 kds, 19 nyd, 1 -För res. 2:127 s, 12 v, 1 -Frånvarande:11 s, 6 m, 3 fp, 5 c, 1 kds, 4 nyd, 2 v, 2 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UbU15 Jubileumsfonds verksamhetunder år 1993Kammaren biföll utskottets hemställan.UbU18 Uppskov med behandlingen av vissaärendenKammaren biföll utskottets hemställan.UbU20 Vissa ändringar i skollagenMom. 2 (elevavgifter vid fristående särskolor)1. utskottet2. (s)Votering:170 för utskottet141 för res.5 avstod33 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:73 m, 27 fp, 25 c, 25 kds, 19 nyd, 1 -För res. :127 s, 1 m, 12 v, 1 -Avstod:1 m, 3 fp, 1 cFrånvarande:11 s, 5 m, 3 fp, 5 c, 1 kds, 4 nyd, 2 v, 2 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av andre vice talmannen medgavkammaren att lagutskottets betänkanden LU32 ochLU38 samt betänkandenKU18, KU43 och KU45 fick avgöras i ettsammanhang efter avslutad debatt.6 § Ändringar i aktiebolagslagen m.m.Föredrogslagutskottets betänkande1993/94:LU32 Ändringar i aktiebolagslagen m.m.(prop. 1993/94:196).Anf. 108 ():Herr talman! var antaletkonkurser 5 000--6 000 . Under början av1990-talet ökade de lavinartat för att 1992 nåoanade höjder, närmare bestämt 21 219. Ikonkursernas spår har rapporter om ekonomiskbrottslighet strömmat in. Uppfinningsrikedomennär det gäller att ''sno åt sig'' på andras bekostnadverkar obegränsad.Ekonomisk brottslighet måste bekämpas på allaplan, såväl det moraliska, praktiska somlagstiftande. En del har gjorts och annat är underutredning. Här har ett stortansvar.Ett sätt att skydda borgenärerna är att höja nivånpå aktiekapitalet. Regeringen föreslår attaktiekapitalet skall höjas från nuvarande 50 000 krtill för privata aktiebolag. Om vi hadeföljt konsumentprisindex sedan förra höjningengjordes, skulle nivån ha varit . Men mednuvarande arbetsmarknadssituation när vi på allasätt skall stödja små och medelstora företag, ochmed hänsyn tagen till övergångstiden, som ärfram till 1998, nöjer vi oss med för dessabolag.Grundprincipen för aktiebolag är att delägarna intehar något personligt betalningsansvar för bolagetsförpliktelser. De senaste årens erfarenheter när detgäller ekonomisk brottslighet och missbruk avaktiebolagsformen gör dock, att vi anser att det ivissa situationer av uppenbart missbruk kan varabefogat med ett personligt betalningsansvar förpersoner som står bakom ett aktiebolag. Högstadomstolen har tillämpat principen omansvarsgenombrott, och liknande regler finns ocksåi många andra länder.Frågan om ansvarsgenombrott har tidigarediskuterats i lagutskottet och i denna kammare. Visocialdemokrater vidhåller vår uppfattning attAktiebolagskommittén borde få i uppdrag attutreda frågan. Jag yrkar därför bifall tillSocialdemokraternas reservation till lagutskottetsbetänkande 32.En fråga som har diskuterats i massmedierna, utepå arbetsplatser och naturligtvis också inom dessaväggar är de s.k. fallskärmsavtalen. Indignationenhar varit stor bland vanliga löntagare när dehändelsevis har upptäckt vilka summor som deraschefer erhållit, som de själva fått minskada-kassa och försämrad lönegaranti.Naturligtvis måste något göras. Vi har gjort som vibrukar, nämligen att vi börjar med en utredning.Redovisningskommitténs delbetänkande tar uppdenna fråga, och betänkandet är ute på remiss.Under tiden har Näringslivets börskommittéutkommit med en rekommendation, där manföreslår att vissa uppgifter lämnas individuellt.Uppgift skall lämnas om summan av ersättningaroch övriga förmåner samt om de mest väsentligavillkoren i avtal om framtida pension ochavgångsvederlag.Vi ser fram emot remissvaren och regeringensförslag med anledning av Redovisningskommitténsbetänkande. Det är mycket viktigt att vi får enlagstiftning på detta område.Anf. 109 ():Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan. Jag vill också konstatera att arbetetföreligger att anpassa den svenska aktiebolagslagentill vad som gäller enligt reglerna för EU och förEuropa i enlighet med EES-avtalet.Helt kort konstaterar jag att det finns enreservation om ansvarsgenombrott. Jag hänvisartill det som sägs i betänkandet. Därutöver vill jagtillägga att vi i , i 13 kap. 2 §aktiebolagslagen, har bestämmelser som på ettmarkerat sätt sätter tummen på en väsentlighet,nämligen det egna kapitalet. Andra länder har iallmänhet inte det. Jag har vid flera tillfällenunderstrukit vikten av att vi gör den paragrafentydlig i det vidare arbetet att förändraaktiebolagslagen. Men har det klartkommit in i företagarnas medvetande att denparagrafen är riktig och väsentlig.Vad gäller ansvarsgenombrott i övrigt kan mankonstatera att sådant förekommer vad gällerobetalda skatter, och det finns skadeståndsansvarrent generellt. Jag uppfattar det som väsentligt attha en lagstiftning där man konstaterar att det finnsen avskildhet för aktiekapitalet ochbolagstillgångarna, en lagstiftning som inte gördelägarna och styrelsen personligt ansvariga annatän om de gör fel.Kriminella handlanden kommer utan tvekan attmedföra betalningsskyldighet för dem som sysslarmed det. I allmänhet är bekymret det att det frånsådana personer inte finns mycket tillgångar attkomma åt.Men det som i fortsättningen är väsentligt, och somvi i och iAktiebolagskommittén talat om, är att se till attkomma in med årsredovisningar på rätt tider och setill att det blir reaktioner. Från harman meddelat att man sätter in resurser så att detskall kunna bli snabba reaktioner. Det är ju förstnär de uppgifter som finns i äraktuella, som de som skall göra affärer med företagkan inhämta kunskap om företagens ställning.Vidare uppfattar jag att det är väsentligt att vi haren ordentlig revision av dem som har fått denuppläggning som innebär att de inte är personligtansvariga. Jag hälsar med tillfredsställelse attlagstiftningen börjar att bli likvärdig mellan detvå företagsformerna aktiebolag/enskild firma ochhandelsbolag. Det är väsentligt för att man skallkunna ha en avskildhet och för att man skall kunnahålla strängt på att det skall finnas personligansvarsfrihet. Men reglerna och uppföljningen avdem skall vara så att det inte behövs ytterligareregellagstiftning på det sätt som reservationenanger, utan man följer upp det som redan finns.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )7 § Ändrat anslag till betänkande1993/94:LU38 Ändrat anslag till (prop. 1993/94:150 delvis och 1993/94:100 delvis).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.8 § Reformera riksdagsarbetetFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1993/94:KU18 Reformera riksdagsarbetet (förs.1993/94:TK1 och prop. 1993/94:77).Anf. 110 ():Herr talman! Som framgår av betänkandet råderdet om den reformering som föreslås storenighet om de flesta förslagen. Det beror ju på attriksdagen själv, med alla partier inblandade, harutrett frågan. I en del fall tycker utskottet attfrågorna bör utredas vidare. Det gäller samarbetetmellan och Riksdagensrevisorer på . Det gäller ocksåutskottsorganisationen och de s.k. utgiftsområdenaoch den kommande funktionssätt.Vänsterpartiet menar emellertid att riksdagenredan nu borde fatta beslut om att alla partier skallvara representerade med minst en ordinarieledamot i . Det har gått att lösa i dennuvarande EG-delagationen. Det bör då också gånär det gäller EU-nämnden.Herr talman! Med det vill jag yrka bifall tillreservation 1, som har samma innebörd som minmeningsyttring under samma moment.Det är glädjande att utskottet nu stöder förslagetatt ledamöternas ekonomiska intressen skallregistreras och bli lätt tillgängliga. Jag hoppas attEva från vårt parti kommer att ta uppdenna fråga senare.Den viktigaste förändring som föreslås äromläggningen av budgetåret och övergången tillrambudgetering samt förlängningen av riksmötetmed slopandet av behovet av urtima riksdag. Dettamotiveras med att man måste öka säkerheten hosmarknaden om vilka förslag kan tänkasgodkänna. Om marknaden vet detta tror man alltsåatt samhällsekonomin skall fungera bättre.Vi skulle ju också kunna vända på steken och sägaatt vi politiker bättre vet vilka beslut som skallfattas om vi kan förutsäga hur marknaden skullekomma att bete sig. I så fall skulle marknadensåtgärder behöva godkännas av staten. En sådantankegång har man emellertid inte än varit inne på.Utredningen och utskottet inser emellertidproblemet med marknadens opålitlighet. Det sägsatt om synnerliga ekonomisk-politiska skälföreligger skall regeringen även efter det att ramenför statsbudgeten är beslutad kunna avgeproposition som föreslår inkomster och utgiftersom ligger utanför budgetramarna.Det som enligt vår mening är mest betänkligt ochsvårt med den föreslagna ordningen är att enskildamotionärer och även mindre partier får svårare attfå sina förslag med budgetkonsekvenserbehandlade. När någon väcker en motion sompåverkar statsbudgeten efter det att ramen ärfastlagd kommer motionen inte att kunna ställasunder proposition.Jag förutsätter emellertid att en enskild motionärkan yrka bifall till sin egen motion vid beslutet iförsta steget om statsbudgeten, även om intefinansutskottet stött ledamöten. Dessa problemhade enligt min mening varit enklare att lösa omriksdagen fått bestämma utgiftsområdena med ettbeslut för varje sådant område.Finansutskottets makt kommer med denna ordningatt bli kraftigt förstärkt. Därför är det ettminimikrav att alla partier blir representerade meden ordinarie ledamot i finansutskottet.Herr talman! Jag yrkar därför bifall till minmeningsyttring under mom. 11.I sägs det attinskränkningar i motionsrätten är särskilt påkalladenär det gäller förslag som leder till ökadestatsutgifter. från är isin motion inne på att det är nödvändigt attinskränka ledamöternas förslagsrätt om vi skall fåordning på statsfinanserna. Detta framskymtar i ettsärskilt yttrande av moderater och folkpartister iutskottet. Det anges att den förslagna ordningenmed rambudgetar är angelägen med hänsyn tillstatsfinanserna.När man tar del av dessa argument kan man fåintrycket att det är som saboterarstatsfinanserna. I verkligheten är det faktiskt beslutgjorda av marknaden och av riksbank och regeringsom lett till en rad felbedömningar under 80-talet.Det handlade om avregleringen avkreditmarknaden och de beslut som fattades tillföljd av det. Det var bankdirektörerna som tävladeom att låna ut pengar utan täckning. Det varrevisorer och Bankinspektionen som inte klaradekontrollen och inte slog larm . Det varstorföretagens finansavdelningar, som ägnade sig åtspekulation i stället för långsiktiga och uthålligainvesteringar i utbildning och modern teknik.När det gällde valutaavregleringen var det inteheller som fattade beslutet. Det drevs påav sådana framträdande borgerliga företrädare somWibble och . Kapitalrörelserna övergränserna skulle bli små, hette det. Vårt partivarnade för konsekvenserna.Skattereformen beslutades givetvis formellt avriksdagen, men i botten låg en uppgörelse mellantvå politiska partier, ochSocialdemokraterna, som då såg väldigt lättsinnigtpå de dynamiska effekterna.Ett annat beslut som drivit upp budgetunderskottetär de höga räntor som blev följden av dendogmatiska knytningen till ecun och försöken atthålla fast kronkursen.Alla de här misstagen har sedan drivit upparbetslösheten och statens utgifter. Det var främstmisstaget när det gäller ordningen i vilken beslutenfattades. För systemskiftespolitiken under dengångna mandatperioden har givetvisriksdagsmajoriteten ett ansvar.Det är när staten och nu skall försökastäda upp som man önskar inskränka ledamöternasförslagsrätt. Skulle man dra slutsatser av historienär det närmast och regeringensbeslutsrätt som skulle ifrågasättas. Standarden påden svenska ekonomutbildningen borde kanskeockså granskas.Som tur är har det mesta av förslagen tillinskränkning av motionsrätten avvisats. Men detkommer att bli jobbigt med individuellaekonomimotioner.Vänsterpartiet kräver i sin motion en ventil medinnebörden, att om det visar sig att ramarna slagithelt fel skall det finnas en möjlighet för riksdagenatt i efterhand omfördela mellan utskotten.Givetvis skulle då också motioner med deninnebörden kunna behandlas. Det föreslagna stelasystemet skulle då bli mindre stelt.Hela konstruktionen med kalenderårsbudgetbygger egentligen på förutsättningen att valet hållspå våren, eller . Då kande nyvalda ha en chans att förbereda sinabudgetförslag. Tjänstemän som jobbar påsommaren tar då inte helt över processen, ochstyrningen från föregående regering blir mindre.Beredningen kan alltså bli bättre. Därför har vistött förslaget att lägga valet på våren.Jag yrkar bifall till min meningsyttring mom. 2 och11 och till reservation 1.Anf. 111 Tredje vice talman ():Herr talman! Det brukar sägas att parlamentariskaförsamlingar är obotligt konservativa vad gällerförsamlingarnas egna arbetsformer. Så är det nog istort sett. Vi erinrar oss att det tog avutredningsarbete och överväganden innan mankunde fatta beslut om övergång till ettenkammarsystem. Det tog ytterligare ett antal årinnan kunde samla sig till ett beslut omen ny grundlag, dvs. den grundlag som vi nu har.Det är naturligtvis i och för sig bra att man inteändrar grundlagen och arbetsformerfrån tid till annan, utan att förslagen övervägs noga.Vad vi nu kan se framför oss är ett betänkande,KU18, som vilar på ett utredningsarbete som hargått ovanligt snabbt. Utredningen har letts avriksdagens talman , och manhar lyckats slutföra ett arbete som inte har varitutan komplikationer och inte utan svårigheter. Menman har ändå lyckats slutföra detta arbete på ettlyckosamt sätt. Resultatet av det arbetet innebärganska omfattande förändringar av riksdagensarbetsformer. En del av förslagen kommer ocksåatt påverka statsförvaltningen som helhet.Det är tillfredsställande att det är ett i stort settenhälligt utskott som står bakom de förslag som nuföreläggs kammaren. Den i särklass viktigasteförändringen som föreslås är omläggningen avbudgetåret till kalenderår. RedanGrundlagberedningen föreslog detta, men fick integehör för det. Vi har upplevt denkonstiga situationen att formellt startarpå hösten men i realiteten egentligen inte gör det,eftersom budgeten fortfarande läggs fram i januari.Vidare har detta medfört stora svårigheter attplanera arbete, eftersom beredningen iutskotten och på annat sätt av viktigalagstiftningsärenden och budgetärenden har gåttparallellt. Vi har fått den anhopning av stora ochviktiga ärenden under en jäktig slutperiod avriksdagens vårsession som inte har varit tillgagn för egentligen någonting.Jag har för min del länge föreslagit i princip denförändring som ligger framme. Jag börjadeskriva motioner om detta . Dettar således sin tid. Men det är med en viss personligtillfredsställelse som jag nu ser att den tanke somjag kopplade på från Grundlagberedningen nu serut att realiseras.Det bör därmed bli möjligt att behandla budgetenmera koncentrerat . Det är mångafördelar med detta, men en fördel är att det blir enintensiv och koncentrerad beredning. En annanfördel är, som jag antydde, att kan ägnavåren åt andra viktiga ting inom lagstiftningen.Det finns en brist i det här förslaget som jag intekan undgå att nämna, och det är att vi inte harlyckats få resonans för förslaget att lägga deallmänna valen . Socialdemokraterna harinte velat sluta upp kring den tanken, av skäl somjag inte riktigt har lyckats genomskåda. Det hadenaturligtvis varit bättre att ha valen , frånolika synpunkter. Den allmäna politiskavaldebatten hade kunnat komma i nära anslutningtill de stora och omfattande debatter som föregår iriksdagen.En annan sak som också är viktig, kanske mera påett tekniskt sätt, är att om det skulle bliregeringsskifte hade den nya regeringen kunnattillsättas vid ett kort sammanträde undersommaren, och den hade kunnat komma i gång ochha sitt budgetförslag färdigt när den nya riksdagensammanträder . Jag ser det alltså som enbrist att vi inte ha lyckats komma ända fram i dettaavseende.Nu har jag ändå gått med på det förslag som ligger,därför att jag anser att själva omläggningen avbudgetåret från olika synpunkter är mycket viktig.Utredningens undersökningar och KU:söverväganden har visat att det är möjligt att klaraav budgeten även om vi skulle få ettregeringsskifte. Det bör kunna gå, men det kan blistressigt och det kan föra med sig vissabekymmersamma övergångsproblem.I våra grannländer och har mandet så här, och om de klarar det bör det kunna gåockså i den svenska riksdagen.Om omläggningen fullföljs -- helst med vårval -- bördet kunna bli bättre möjligheter attplanera arbete. Det har varit väldigtryckigt och väldigt svårt att planera arbetet iriksdagen på ett rationellt sätt. Jag inser att enriksdag aldrig kan bli en normal arbetsplats --självklart inte. Ledamöterna måste vara bereddapå allehanda inskränkningar i den personligabekvämligheten och även på ganska tväraomkastningar i sin planering. Riksdagsarbetetmåste komma i första hand, och utfallet avskiftningarna i den politiska temperaturen kan manaldrig med säkerhet förutse. Men med enbudgetprocess och en lugnare process närdet gäller lagstiftnings- och planeringsarbete undervåren bör det bli möjligt att förbättra effektiviteteni arbete.Det bör också vara möjligt att mer konsekventrealisera en annan tanke som jag personligenbörjade driva , nämligen attlägga in riksdagsfria veckor under arbetsperioden.Tanken bakom detta var att riksdagsledamöternahar två väsentliga uppgifter. Den ena är givetvis attfinnas här i huset och delta i beredningsarbetet ochi besluten. Den andra viktiga uppgiften är att finnasute bland folk, att kunna möta sina väljare, attkunna ta del i debatter av olika slag på hemortenunder hela riksdagsåret.Personligen har jag ofta fått klagomål frånmänniskor som har tyckt att det har varit högstbeklagligt att jag tvingats säga nej till att ställa uppi olika sammanhang på hemorten. Jag har barakunnat hänvisa till riksdagsarbetet. Med mersystematiskt inlagda fria veckor börriksdagsledamöterna få bättre möjligheter attförverkliga denna andra viktiga uppgift.Det har också införts ett par lediga veckor, somsåvitt jag har kunnat förstå har uppskattats mycketav ledamöterna. Jag hoppas att man kan gå vidaremed detta.När det gäller själva budgetarbetet i är deviktigaste förslagen i utredningen övergången tillrambudgetering, konstruerandet avutgiftsområden och en ny process när det gällerrelationerna mellan budgetberedande utskott ochfinansutskottet. Det här finns noggrant beskrivet ibetänkandet, och jag skall inte närmare gå in pådet. Här kan uppkomma vissa svårigheter --föregående talare var inne på en del av dem -- menjag förutsätter att man lätt kan komma till rättamed dem allteftersom man vinner erfarenhet.Det gäller också utskottsorganisationen. Det harfunnits många uppslag om en förändradutskottsorganisation, och jag tror att det finns godaskäl att genomföra förändringar -- mer eller mindregenomgripande -- men detta får den nya riksdagenta ställning till. Det är ju också ett område därriksdagen själv kan pröva sig fram.Ett utslag av tänkandet inom utredningen somåterspeglas i betänkande äratt utskotten skall ägna sig mer åt uppföljning ochgranskning av de beslut som fattas här i ,dvs. se efter vad det blev av dem. Det tror jag är enväldigt viktig uppgift.Nära förbunden med denna syn på arbetet ärförslagen om att förstärka revisorer. Deutför en mycket viktig gärning, och man kan sägaatt har aktiverat sin verksamhetpå ett mycket glädjande sätt. Jag tror att det ärviktigt att även denna revision byggs ut. Det harvarit delade meningar inom utskottet om vilkentakt det skall ske i och vilket sätt det skall ske på,men slutresultatet är dock att vi har kunnat uppnåenighet också på den punkten, nämligen om enförstärkning på kort sikt och om överväganden omytterligare förstärkningar på litet längre sikt.Med hänvisning till de resonemang som finns ibetänkandet om riksdagsrevisionen kontraRiksrevisionsverket vill jag i det här sammanhangetgärna säga att jag är lika övertygad nu som jag harvarit tidigare när jag har debatterat de här frågornaom att det är nyttigt för revisionsverksamheten attvi har två organ med delvis lika och delvis olikauppgifter. Detta har inte orsakat något problemhittills, och jag tror inte att det kommer att bli någraproblem heller. En förbättrad revisionfrån den sida som sorterar direkt under regeringenoch från de revisorer som sorterar under riksdagentror jag är väldigt viktig.Jag har dragit över min tid litet grand, herr talman,men jag skall strax sluta. I samband medgranskningsdebatten var det en del av utskottetsledamöter som hade godheten att säga en hel delvackra ord om mig personligen. Jag uppskattadedem mycket, och jag tackar utskottets ledamöterför detta. Jag vill utan något som helst hyckleri sägaatt jag kommer att sakna kamratskapet ikonstitutionsutskottet och att jag kommer att saknamöjligheterna att vara med och påverka utskottetsställningstaganden i de ständigt lika viktiga frågorsom utskottet har under beredning.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till utskottetshemställan.Anf. 112 () replik:Herr talman! Vi har ju en 4-procentsspärr i detsvenska parlamentariska systemet. Ett avargumenten för att den skall finnas är ju att departier som kommer in i inte skall varaalltför små; de skall kunna klara av riksdagensarbete. Då tycker man kanske att det vore rimligtatt de partier som klarar sig över 4-procentsspärrenfick en ordinarie plats i finansutskottet, som ju bliravsevärt stärkt. Detsamma gäller den viktiga . I EU-delegationen har vi ju haft denordningen.Bertil Fiskesjö nämnde inte den härproblematiken. Jag skulle bara vara intresserad avatt höra om han har någon ståndpunkt när detgäller möjligheterna för små partier att få braarbetsförutsättningar i riksdagen.Anf. 113 ():Herr talman! Jag kan helhjärtat instämma i deuppskattande orden till här utvecklar sig ju till en stillsam debatt ijämförelse med den ganska livliga diskussionenunder utredningsarbetet; det är intressant att se hurvi når större och större samstämmighet om hurriksdagens arbetsformer skall utformas. Jag tänkerinte ta upp försök att kasta enhandske om förändringen av valdagen. Den frågandiskuterades ju av våra partiledare under höstensöverläggningar, och de kom då överens om att deinte skulle aktualisera en förändring av valdagen.Var för sig är förslag intesärskilt dramatiska, men sammantaget öppnar deändå för en rejäl förnyelse av arbete.Inte minst kan det bli en större koncentration ochbättre inriktning på de övergripande ochlångsiktiga frågorna. Det är bra för utskottsarbetet,och det är bra för kammardebatterna. Det är viktigtatt vi verkligen försöker fösa undan den enormavolym av detaljer som tränger sig på i det politiskaarbetet.Vi kan inte helt slippa undan detaljer; det vore fel.Men vi måste organisera arbetet så, att interiksdagen blir slav under småsakernas tyranni. Detkräver medvetna vägval.Det här förslaget leder till en bättre rytm iriksdagsarbetet och en bättre uppföljning ochutvärdering. Vi kan planera riksdagsåret så att detblir ett bättre samspel mellan väljare och valda. Vikan få en bättre inriktning på det långsiktiga.Bengt talade om att finansutskottets maktkraftigt förstärks.