prot · GI0940 · 1994-12-12 00:00:00 — Inom detcivila försvaret sker personalförsörjningen genomdem som omfattas av allmän tjänsteplikt, civilför-svarspliktiga, förstärkningspersonal inom kommunalräddningstjänst, hälso- och sjukvårdspersonal, polis-personal, beredskapspoliser, vapenfria tjänstepliktigasamt frivilliga.Tjänstgöringsskyldigheten blir nu gemensam förhela totalförsvaret, och det är behovet av personal föratt lösa det militära och civila försvarets uppgifter ikrig som skall styra inskrivning och utbildning. Be-träffande det civila försvaret är det viktigaste inte att iförväg ange ett visst antalsmässigt behov av pliktper-sonal, utan det centrala är att det civila försvaret fåren kvalitetshöjning genom tillförsel av yngre perso-nal.Tjänstgöringen skall fullgöras som värnplikt, ci-vilplikt eller allmän tjänsteplikt. Både värnplikt ochcivilplikt omfattar grundutbildning, repetitionsutbild-ning, beredskapstjänstgöring och krigstjänstgöring.Den allmänna tjänstgöringsplikten innebär endasttjänstgöringsskyldighet under höjd beredskap.Fru talman! Övergången till en totalförsvarspliktär värdefull och har stor principiell betydelse. Inne-börden är att totalförsvaret ses som en helhet, därolika behov vägs mot varandra och där tillgängligapersonalresurser fördelas på ett rationellt sätt. Krigoch beredskap innebär alltid mycket stora påfrest-ningar. Genom att utnyttja hela befolkningens kun-skap och kompetens inom totalförsvarets alla viktigaområden, får vi bästa möjliga förutsättningar att värnavårt land. Direktrekryteringen till det civila försvaretkommer att innebära en föryngring samt medföra attstatusen av det civila försvaret höjs. Totalförsvaretförmåga grundas främst på det fredstida samhälletsresurser och dess förmåga till omställning.Målet för inskrivning bör vara att utbilda den somär bäst lämpad för en befattning. Enligt förslaget bördärför alla män mönstras och alla frivilliga kvinnorantagningsprövas. Om den totalförsvarspliktige därvidbedöms ha förutsättningar att tjänstgöra inom totalför-svaret bör han eller hon inskrivas. Den myndighetsom skall handha registreringen av all pliktpersonal . Inskrivning är en förutsätt-ning för att en totalförsvarspliktig skall vara skyldigatt göra värnplikt eller civilplikt.Fru talman! Den vapenfria tjänsten föreslås intelängre regleras som ett undantag från värnpliktstjänst-göring utan som ett av flera tjänstgöringsalternativ.Den som har en allvarlig personlig övertygelse om attinte använda vapen mot någon annan skall ges rätt attefter ansökan slippa tjänstgöring som är förenad medvapenbruk.Beslutet om förenklat prövningsförfarandeinnebar att en ansökan skulle bifallas utan ytterligareutredning om det inte fanns särskilda skäl för närmareprövning av den sökandes inställning till bruk avvapen. Enligt den statistik som utskottet tagit fram harantalet ansökningar om vapenfri tjänst inte ändratsnämnvärt medan antalet bifallna ansökningar ökatfrån till . Propositio-nens förslag överensstämmer i stort med gällanderegler.Fru talman! Det finns ingen utvidgning i lagen tillatt kvinnor skall bli skyldiga att mönstra, s.k. köns-neutral totalförsvarsplikt. Regeringen skriver i pro-positionen att det i ett läge med krympande resurseroch där inte alla män tas ut inte finns några skäl attutvidga pliktlagen. Dock betonas det att kvinnor börha samma möjlighet som män att delta i det svenskatotalförsvaret.Eftersom frivillighet råder finns bestämmelser omantagningsprövning av kvinnor som vill fullgöravärnplikt eller civilplikt samlade i en särskild lag. Nären kvinna samtycker till inskrivning för värnplikt ellercivilplikt omfattas hon av samma bestämmelser sommän. Därmed blir kvinnorna jämställda med männen iplikthänseende, vilket stärker kvinnnornas roll i total-försvaret.Utskottet har dock vid behandlingen av frågan omkvinnors tjänstgöring gjort ett tillägg. För att ta tillvara kvinnors positiva försvarsintresse skall kvinnor,efter frivilligt åtagande, ges möjlighet att placeras iutbildningsreserven. Detta medför också en likabe-handling av män och kvinnor. Placeringen i utbild-ningsreserven upphör vid utgången av det år när dentotalförsvarspliktige fyller 30 år.Fru talman! Statsmakterna har ansett det nödvän-digt att tillgripa straff när totalförsvarspliktiga intefullgör sin skyldigheter enligt rådande bestämmelser.Brott mot totalförsvarsplikten föreslås ge böter ellerfängelse i högst . Propositionen innehåller ingaförslag om nytt påföljdssystem vid totalvägran. Ut-skottet utgår från att den pågående utredningen be-nämnd kommer att ge förslagtill påföljder vid brott mot pliktlagen.Fru talman! Med denna lag utökas möjligheternaför medborgarna till aktiva insatser inom olika delarav totalförsvaret. Utskottet poängterar behovet avkvalitetsförstärkning inom vissa delar av det civilaförsvaret. Totalförsvarsplikten ger oss möjlighet atttillgodose viktiga samhällsfunktioners behov av utbil-dad personal. Med detta yrkar jag bifall till utskottetshemställan i betänkandet.Anf. 10 ():Fru talman! utbröt en stor debatt i mediaangående de aviserade besparingarna på försvaret. ÖBville spara genom att öka på den s.k. utbildningsreser-ven, dvs. öka på antalet unga män som inte kommeratt göra sin militära grundutbildning.Bland dem finns säkert många som gärna skullevilja fullgöra sin värnplikt eller civilplikt. Samtidigtbestraffas de som av olika skäl inte vill fullgöra sinplikt. I det läget verkar det helt osannolikt att vi fort-sätter att döma s.k. totalvägrare till fängelsestraff.När försvaret inte klarar av att ta emot alla ungamän, borde man vara tacksam över att detfinns människor som inte ställer dessa krav. I ställetbestraffas de med fängelsevistelse av varierandelängd.Frågan om ett nytt påföljdssystem för totalvägrareutreds av . Denförväntas redovisa sina förslag . Iuppdraget ingår också att utreda en vidgad samhäll-stjänst som påföljd. Ett beslut om ett nytt påföljdssys-tem kan träda i kraft tidigast . Framtill dess kommer uppskattningsvis 750 totalvägrare attha avtjänat fängelsestraff om vardera total kostnad för samhället på över 75 miljonerkronor.Om kostnaden för fängelsestraff för totalvägrarnahade bokförts på försvaret, hade det inneburit att ÖBhade tvingats skära ned ytterligare på grundutbild-ningen. då finansministern jagar miljo-ner borde försvarsutskottet hjälpa honom att spara 75miljoner kronor genom att ge amnesti till totalvägraretill dess ett nytt påföljdssystem har trätt i kraft.Fru talman! Jag yrkar bifall till Vänsterpartietsmotion och därmed också till reservationen om am-nesti för totalvägrare, mom. 6.Anf. 11 ():Herr talman! Jag har anmält mig till debatten medanledning av min motion Fö3.Propositionen innehöll inga förslag om frågan omvärnpliktigas totalvägran, och även om motionen bliravslagen ger jag inte upp hoppet om att ingen total-vägrare skall kallas in på nytt när en lagändring är pågång. Möjligheten att bestraffa finns ju kvar, mensenareläggs. Utskottet har i motionssvar under årenslopp visat en otålighet över att frågan om totalvägranhar dragits i långbänk.En rad utredningar har tagit upp frågan om sam-hällstjänst som alternativ till fängelse. När samhäll-stjänst infördes på prov kunde totalvägrare intekomma i fråga. De har inte behov av övervakning.I min första motion väckt 1991/92 ville jag ha enutredning om avkriminalisering av totalvägran motvärnplikt och möjligheten att, som i ,överföra handläggning av samhällstjänst för totalväg-rare till t.ex. . Förslag om avkri-minalisering finns också med i detta betänkande imotion Fö1 av och att återigen hänvisa till har utskottet gett besked om att totalväg-ran skall ses som ett brott även . Jag ärledamot av , och vi har inte iuppdrag att överväga avkriminalisering av något slagsbrott.År 1990/91 avslogs motionerna om totalvägran,och utskottet erinrade om att skulletillsättas.Året därpå ansåg utskottet att Pliktutredningenskulle avvaktas. , , i eninterpellationsdebatt, fick jag följande besked av för-svarsminister : "Jag kan försäkra attplikturedningen sysslar med denna problematik in-klusive de utländska alternativ som finns - - -." Var-för kom det inte något förslag från utredningen? Jaghar inte ens hört talas om något underlag för fortsattberedning.Eftersom historien är intressant, fortsätter jag medförsvarsutskottets betänkande /93. Där fram-gick det att Plikturedningen ansåg att det var angelä-get att överväga frågan och att detta bör ske inom dens.k. Utskottet utgick från attregeringen skulle ta erforderliga initiativ. Där fannsen otålighet från utskottets sida.Inte kom det något uppdrag till utredningen. Förett par veckor sedan tog jag upp frågan vid ett sam-manträde. Vi fick veta att en informell kontakt togsför från departementet med utred-ningens sekretariat. Frågan dryftades om kunde ta sig an ett nytt påföljdssystemför brott mot pliktlagarna. Resultatet blev att depar-tementet önskade ett snabbare förfarande än vad vikunde åstadkomma.Under 1993/94 har utskottet erfarit att Pliktutred-ningen i den del som avser överväganden om nyttpåföljdssystem har överlämnats till Justitiedeparte-mentet, där frågan bereds. Utskottetförutsätter att frågan om påföljden för värnpliktsväg-rare härvid behandlas.När jag nu har läst min interpellationsdebatt medförsvarsminister , ärjag inte förvånad över att frågan förhalats och bollatshit och dit. Han sade: "Vi skall behålla den värn-pliktslagstiftning som vi har i sina grunddrag. "Jag påtalade att står på Amnestys listaöver länder som har samvetsfångar och att för mänskliga rättigheter förordar attvapenfri tjänst skall vara i överensstämmelse medvägrarens övertygelse. Så svarade :"Talet om samvetsfångar är ett mycket farligt reso-nemang. Jag har träffat människor som anser sig varasamvetsfångar därför att de tvingats betala skatt på ettsätt de djupt ogillar. "nämnde andra siffror angåendekostnader. Men i interpellationssvaret fick jag veta attdet kostade , förutom dom-stolskostnader, att hålla värnpliktiga i fängelse år1991. Jag misstänkte att det var en alldeles för lågsiffra.Jag skall hålla mig till totalvägrare. De hamnarförst i tingsrätt, och de får oftast 60 dagsböter ochvillkorlig dom . Många överklagar till hovrät-ten, som fastställer domen. tar iregel inte upp dessa fall. kommer eninkallelse igen, och totalvägraren döms till fyra må-naders fängelse.Anders ansåg det vara ett fullkomligt ab-surt resonemang att göra en ekonomisk bedömningoch frågade: "Är t.ex. våra kostnader rimliga att hållarånare i fängelse? Är det rimliga kostnader att hållaekonomiska brottslingar i fängelset?" Den inställning-en kan vara förklaringen till att Försvarsdepartementetinte har tagit de initiativ som utskottet har utgått från.Nog om den debatten. har vi en ny försvars-minister. skall befälslämplighetvara ett kriterium för värnpliktsutbildning. Totalväg-rare kan ju inte fylla det kravet, även om många avdem är fritidsledare, socialarbetare, blivande lärareoch präster. Enligt uppgifter i media anser sig försva-ret av besparingsskäl inte ha råd att kalla in mer äntvå tredjedelar av det totala antalet värnpliktiga nästaår.Herr talman! Utskottet skriver att en del totalväg-rar av ekonomiska eller andra skäl, t.ex. bekvämlig-het.Bengt som avtjänar sitt straff nu har betalat 7 200kr i böter, han förlorar i lön, sex semester-dagar samt har fått ta ledigt för de dagar det har variträttegångar, förhör, m.m.Jag har brevväxlat med flera totalvägrare, och jagvet att det slipper inte ekonomiskt lindrigt undan. Trorverkligen någon i denna kammare att det är bekvämtatt förhöras, åtalas inför domstol och attsitta i fängelse? Ni skall veta att dessa grabbar sällaneller aldrig begått något som helst brott tidigare.För min del känner jag mig medskyldig till vaddessa unga grabbar och deras familjer får utstå och tillatt vi bestraffar dem för att fostran och skolundervis-ning satt så djupa spår.Jag har varit lärare . Jag minns fredsmar-scher, fredsdemonstrationer, fredssånger och dikterom fred, vänskap och skrotade vapen. Hur mångaduvor, fredens symbol, har inte elever klipptoch ritat? Vi avbryter slagsmål och ägnar en stor delav undervisningstiden i skolan till konfliktlösning utanatt ta till våld. Inom barnomsorgen förmanar vi skjut-glada grabbar med leksakspistoler. Vi, dvs. samhället,stöder att det inte skall finnas krigsleksaker att köpa.När denna ickevåldsfostran leder till en ickevåldsideo-logi hos dem så att de totalvägrar, får de samma sam-hälles hårdaste straff - nämligen fängelse.Ja, jag tycker att det är ovärdigt vårt land. Jag be-undrar föräldrar som oavlönade tar hand omunga samhällstjänstdömda och är handledare inomnykterhetsrörelsen, medan deras egen son just nusitter i fängelse för totalvägran och längtar sig nästansjuk efter sambon och dottern . Detflesta som dömts till samhällstjänst har begåttvåldsbrott.Det finns även många inom polisen, domstolarnaoch kriminalvården som tycker att det är orimligt atttotalvägrare skall avtjäna fängelsestraff. Visst kanhotet om fängelse tänkas få några att acceptera vapen-fri tjänst inom försvaret. Men det beror inte på respek-ten för försvaret utan på rädsla för fängelsevistelsen.I utskottsbetänkandet motiverar utskottet sitt av-styrkande av min motion med att Straffsystemkom-mittén erhållit tilläggsdirektiv. I dessatilläggsdirektiv gavs vi i uppgift att följa försöksverk-samheten om samhällstjänst. Vi befriades från attlägga fram ett särskilt delbetänkande om villkorligfrigivning. Den borgerliga regeringen kunde inteinvänta utredningens förslag utan genomdrevtvåtredjedelsfrigivning i stället för halvtidsfrigivningför alla utom långtidarna.Varken sekretariatet eller vi som ingår i utred-ningen känner till att vi har fått några som helst di-rektiv föra att överväga påföljder för brott mot plikt-lagarna och inte heller några andra utpekade brottsty-per.Vad kan då vi i göra? Jo,vi kan utvidga möjligheten att dömas till t.ex. sam-hällstjänst i stället för fängelse. Det gör vi bl.a. genomatt föreslå att kravet på övervakning skall tas bort. Dethar varit den stötesten som har gjort att bl.a. totalväg-rare inte kommit i fråga för samhällstjänst. Totalväg-raren vill göra samhällstjänst bortkopplad från försva-ret. Den önskan uppfylls med vårt förslag. Om total-vägraren inte går med på samhällstjänst återstår, somför övriga brott, att straffet avtjänas i fängelse.Även om utskottet talar om att förslag och beslutskall fattas utan dröjsmål kommer det att ta tid innanden nya lagen om samhällstjänst träder i kraft. Den 31oktober 1995 skall vårt stora betänkandet, där sam-hällstjänsten är en del, ha lämnat tryckeriet. Därefterskall vi ha en remissomgång som inte kan hastasigenom, propositionsskrivande och riksdagsbehand-ling. Skall vi låta ännu fler av våra unga normalt sköt-samma pojkar sitta i fängelse medan vi väntar på attden nya lagen om samhällstjänst skall träda i kraft?Det är min innerliga önskan att militära myndighe-ter avhåller sig från att på nytt kalla in totalvägrarenär en lagändring är förestående.Jag frågar: Ställer försvarsministern och utskottetupp på en sådan vädjan eller rekommendation?Herr talman! Jag har inget yrkande, men jagkommer att stödja reservation.Anf. 12 ():Herr talman! debatterar vi totalförsvarsplik-ten och lag om civilt försvar. Förslaget innebär enflexiblare användning av totalförsvarets personalre-surser. Hur många som skall skrivas in till plikttjänst-göring och hur lång utbildning de skall genomgå skallstyras av behovet av pliktpersonal. Detta kan ansessom självklart, men det har ingalunda varit falletunder . Det är utmärkt att vi nu får en sådanändring till stånd. Att också att samordna all pliktinom både den civila och militära delen i en totalför-svarsplikt är en nödvändig åtgärd för effektivitet iplaneringen.I betänkandet föreslås också att kvinnor skall harätt att frivilligt fullgöra värnplikt utan att behövabinda sig för en fortsatt officerskarriär. Kvinnor sommönstrat skall också ha rätt att ingå i utbildningreser-ven. Men detta räcker inte.Samma grundkrav på deltagande i rikets totalaförsvar måste ställas på både kvinnor och män. Vimåste ta ytterligare steg framåt och likställa flickormed pojkar även inom försvarsmaktens område. Vimåste som ett litet land tillvarata all den kompetenssom vi förfogar över och inte välja bort halva natio-nen innan vi ens har prövat dugligheten. Därför menarjag att underlaget för värnpliktstjänstgöring skallutökas till att gälla såväl kvinnor som män.Med den totalförsvarsplikt som föreslås finnsockså möjligheten att övergå till en könsneutral till-lämpning. Antalet värnpliktiga påverkas inte eftersomdet är krigsorganisationens storlek som styr det årligarekryteringsbehovet. Den förändring det skulle inne-bära är att vi breddar rekryteringsunderlaget och där-med ökar möjligheten till kvalitativa förbättringar.Under de som pläderat fören totalförsvarsplikt har partiet envist hävdat att dennabör göras könsneutral. Då skulle man tillgodose desamlade personalbehoven inom civilt och militärtförsvar genom att utgå från hela befolkningen. Dethittillsvarande talet om en allmän värnplikt har i själ-va verket varit en manlig värnplikt. Vi anser att detskall vara hela folkets försvar och inte halva folkets.Förslaget att göra män och kvinnor lika skyldigaatt på olika sätt vara med och försvara sitt land äralltså främst kvalitativt. Men det finns också en jäm-ställdhetsaspekt som är väl värd att anföra.Kvinnors rätt att försvara sig är något som mansällan talar om. Vi är mer vana att se kvinnan som ettförsvarslöst offer såväl i krig som i fred. Men som jagser det är det alla kvinnors rätt att lära sig att försvarasig själva, sina barn och sitt land. Vad är det egentli-gen för gudomlig lag som säger att den rätten bara ärmannens? Det hela handlar egentligen bara om tradi-tioner och attityder. Där förväntas vi politiker gå föreoch utmana systemen så att de utvecklas och förbätt-ras i takt med tiden.Särskild vikt bör därför läggas vid hur Sverigesom nation och statsmakt ser på sina unga kvinnoroch män. Detta synsätt anger, som jag ser det, tonenför alla i samhället om hur kvinnor och män skallbemötas, bedömas och behandlas, dvs. vad man dugertill. Det är på detta sätt och på tusen andra sätt somattityder grundas och könsroller cementeras. Därför ärdet av yttersta vikt att staten behandlar alla lika.Herr talman! Jag har inget särskilt yrkandeatt göra, men jag vill på detta sätt peka på ett antalargument för ett likställd deltagande för kvinnor irikets försvar. Inte minst måste frågan noga utredasinför försvarsbeslut. Detta kommer att bidratill en kompetenshöjning inom vårt totalförsvar ochsamtidigt bidra till den viktiga jämställdheten i vårtland. Man har sagt: Hela lönen, halva makten ochdelat ansvar även i försvaret.Anf. 13 ():Herr talman! betänkande Total-försvarsplikt behandlar den i proposition 1994/95:6föreslagna lagen om totalförsvarsplikt. Propositionenbygger på förslag som lämnades tillden föregående regeringen . Samtligariksdagspartier stod bakom detta förslag.Lagen om totalförsvarsplikt reglerar skyldighetenför hela svenska folket att stå till försvarets förfogan-de fr.o.m. till dess man fyller . La-gen är föreslagen att träda i kraft den 1 juli 1995.Tjänstgöringsskyldigheten, som benämns totalför-svarsplikt, skall kunna fullgöras som värnplikt, civilplikt eller allmän tjänsteplikt. Hur många personersom skall skrivas in med plikt och hur lång utbildningde skall genomgå kommer att styras av behovet avpliktpersonal vid förhöjd beredskap. Förslaget innebäratt möjlighet skapas för flexiblare användning avtotalförsvarets personalresurser.Alla män som är svenska medborgare föreslås,liksom , vara skyldiga att mönstra och fullgöravärnplikt med s.k. lång grundutbildning. De skallockså kunna direktrekryteras för tjänstgöring i detcivila försvaret.Betänkandet följer propositionens förslag utom itre avseenden.För det första. Propositionen föreslår en begräns-ning av antalet civilpliktiga i förhållande till Pliktut-redningens förslag. I propositionen bedöms behovetvara minst 1 500, dvs. samma antal som görvapenfri tjänst. Det stämmer inte överens med Pliktut-redningens intentioner att det civila försvarets behovav utbildad personal skall ges större tyngd inom total-försvaret. Beträffande det civila försvaret är det vikti-gaste att det ges en väsentlig kvalitetshöjning genomtillförsel av yngre personal.Pliktutredningen har gjort en omfattande kart-läggning av behovet av pliktpersonal som skulle kun-na direktrekryteras till det civila försvaret. Dennabedömning bör kunna ligga till grund för rekryte-ringsbehovet utan att man på förhand binder sig förjust detta antal. Utskottet anser därför mot dennabakgrund att med anledning av motionernaFö4 och Fö6 yrkandena 1 och 2 bör ge regeringen tillkänna vad utskottet har anfört om behovet av kvali-tetsförstärkning inom vissa områden av det civilaförsvaret.För det andra. Propositionen föreslår att den kor-taste utbildningstiden för totalförsvarspliktiga inomdet militära försvaret skall vara . Detta av-viker från en annan viktig princip i Pliktutredningensförslag, nämligen att utbildningsmålet skall bestämmautbildningens längd och att ingen, varken inom detmilitära eller det civila försvaret, skall utbildas längreän nödvändigt med hänsyn till detta mål.I motionen Fö4 anses att då propositionen ställersig bakom dessa värderingar bör lagen om totalför-svarsplikt inte ange för grundutbildningav värnpliktiga och att lagförslaget bör omformulerasi enlighet härmed.Utskottet anser att grundutbildningen skall syftatill att ge de totalförsvarspliktiga sådana grundläggan-de färdigheter att de kan fullgöra sina krigsuppgifter iförband och i organisationer där de tjänstgör. Utbild-ningens teoretiska och praktiska innehåll skall styrasav detta mål, vilket framgår av både Pliktutredningenoch propositionen. Härav följer att ingen skall geslängre utbildning än vad som behövs med hänsyn tilluppgiften.Utskottet föreslår därför med bifall till motionernaFÖ4 yrkande 2 och Fö6 yrkande 8 att antarlagförslaget i denna del med den förordade ändringen.Den tredje ändringen som utskottet förslår i förhål-lande till propositionen består i att kvinnor i enlighetmed förslag skall kunna välja attfrivilligt ingå i utbildningsreserven.Under 1980-talet öppnades alla militära yrken förkvinnor. Förutsättningen för att kvinnor skall kunnagenomgå grundutbildning inom det militära försvarethar dock varit att de vid uttagningen har be-dömts lämpliga till befäl. En särskild lag kommer attersätta lagen om militär grundutbildning för kvinnor.Där föreslås att de kvinnor som så vill skall få möjlig-het att fullgöra värnplikt och civil plikt med längregrundutbildning.Kvinnors antagning till grundutbildning föreslåsske efter ansökan om en särskild antagningsprövningsom motsvarar mönstring. Kvinnornas antagningsför-hållanden kommer att behandlas i en särskild lag pågrund av att deras ansökan är frivillig till skillnad frånmännens. Om kvinnan samtycker till inskrivning skallhon skrivas in för värnplikt eller sådan civil plikt därgrundutbildningen överstiger . Därefter om-fattas hon av samma bestämmelser som en man dågör, med stöd av lagen om totalförsvarsplikt som harskrivits in för motsvarande utbildning.Ansvaret för de totalförsvarspliktigas mönstringhar det inrättade ,vars utredning om de totalförsvarspliktigas förutsätt-ningar skall ligga till grund för uttagning till det mili-tära eller civila försvaret. Den skall säkerställa attingen åläggs uppgifter utöver sin förmåga, och ingenskall kallas till mönstring som uppenbart saknar för-måga att fullgöra såväl värnplikt som civilplikt.De nuvarande möjligheterna att befrias fråntjänstgöring kommer att finnas kvar. Efter mönstringeller antagningsprövning skrivs den prövade in i och placeras på grundval av resul-tatet i en befattningsgrupp. Hänsyn skall härvid tas tillden enskildes önskemål. De som tas ut till utbildningskall vid utbildningstillfället få besked om vilkenbefattning som utbildningen syftar till samt var ochnär utbildningen skall äga rum.