prot · GH09103 · 1994-05-05 00:00:00 — Det har också bäring pådemokratiaspekten som jag inledde med att säga.Dessa pengar har ju haft olika tänktaanvändningsområden, vilket man skall ha klart försig. Från början tänkte man använda dem för attöka den ekonomiska demokratin i samhället. antogs idéer som att pengarnaskulle kunna främja bl.a. regional utveckling.Ännu litet senare betraktades pengarna sommöjliga likvida medel för att bestridapensionskostnader.Nu har riksdagsmajoriteten, motSocialdemokraternas och vilja,beslutat att löntagarfonderna skall utskiftas. Vi iVänsterpartiet har sagt att det är fel att göra så, ochatt pengarna borde användas till pensioner.Men det som värre är, herr talman, är att när dessapengar utskiftas, utskiftas de på ett sådant sätt attdet inte längre finns någon egentlig demokratiskinsyn i hur de används. De skall ju skiftas ut till denya stiftelserna. Användningen av medlen inomdessa stiftelser kommer inte ens till prövning vid deregulära besluten om anslagsperioder förforskningspolitiken. Detta är ett stort demokratisktunderskott när det gäller besluten omlöntagarfondspengarna.Slutligen vill jag ta upp samvetsklausulen ihögskoleförordningen. Jag är mycket glad över attvi kan få en majoritet som säger nej till en sådanklausul i högskoleförordningen. Precis som den f.d.ledamoten påpekade, som ärnärvarande i kammaren , har ju inte riksdagenbett att få denna fråga utredd. har därförfull möjlighet och är dessutom skyldig, som jag serdet, att säga vad tycker om detta. Dettaär ju ett påfund. Minoriteten kan därför i det härfallet inte säga att det pågår en utredning och påståatt inte skall lägga sig i det. Det är juriksdagens skyldighet att säga vad tyckerom detta. är ju ansvarig för kvaliteninom högskoleutbildningar, och det gäller inte baravårdutbildningar. Det gäller all den utbildning somvi här i beslutat skall bedrivas på de olikahögskolorna.Om man börjar röra till det med samvetsklausulerhamnar vi till slut i en ohållbar situation, även urriksdagens perspektiv sett. Låt oss talärarutbildningen som exempel. Vi säger ju att detär viktigt att lärarna kan undervisa om det folkmordsom skedde under gentemot deolika judiska befolkningarna. Men om vi tänker ossatt någon historierevisionist säger att han vägrar attlära sig något om detta därför att det är lögn, elleratt han t.o.m. vägrar att undervisa om det, inser det kan bära hän.Herr talman! Jag står bakom hela Vänsterpartietsmeningsyttring som är fogat till detta betänkande,men med hänsyn till kammarens arbetsbelastningnöjer jag mig med att yrka bifall till mom. 7 ochmom. 43 ():Herr talman! Jag skall strax kommentera det inläggsom här har gjorts dels av reservanter, dels av enmajoritet i utskottet vad gäller mom. 7. Men förstvill jag komma in på behovet av specialpedagogerför hörselhandikappade elever. Det har vi enmycket kraftig gemensam skrivning om, och detgläder mig. Även har tagit upp denfrågan i sitt anförande.Många gånger har vi talat om det både i utskottetoch i kammaren. Frågan har också varit föremål förutredning i samverkan mellan Stockholmsuniversitet, i ochHögskolan i . Dessa instanser är juspecialister och mycket kunniga på detta område.Vi vet dessutom att i påförsök nästa budgetår skall anordna engrundskollärarutbildning för döva ochhörselskadade.Denna skrivning är mycket glädjande, men vi villändå betona att vi ser allvarligt på den rådandebristsituationen. Alla insatser för att komma tillrätta med problemen får inte avstanna, och jag vetatt regeringen följer utvecklingen med storuppmärksamhet.Låt mig komma till reservationerna.Regeringspartiernas företrädare har reserverat sigmot att en majoritet i utskottet redan nu tar avståndfrån att införa en samvetsklausul ihögskoleutbildningen. Precis som redan nämntsfrån denna talarstol har den särskilde utredare somtillsattes för att utreda frågan om att införa enklausul i högskoleförordningen varit hos oss iutskottet. Hans utredning beräknas vara klar i maj-juni 1994.Vi reservanter menar att denna majoritetens iveratt redan nu ta ställning mot en samvetsklausul gåremot den sed vi har här i , nämligen attinvänta en pågående utredning. Det hör tillreglerna. säger att det ärriksdagens skyldighet och plikt att underutredningens gång titta närmare på detta. Men vihar haft för vana i att innan någonsärskild åtgärd vidtages invänta resultat, vilkettillhör god artighet och myndighetsutövning. Så ärfallet även nu.Ni hade väl kunnat vänta en månad åtminstone.Det besök som utredaren gjorde hos oss i utskottetborde ju också ha lugnat oroliga. Vid besöketframkom att man, efter den genomgåendeundersökning som man redan gjort, efter deenkäter man låtit föranstalta osv., kommit fram tillatt detta är en åtgärd som troligtvis inte kommer attbehöva vidtagas. Däremot har man kommit framtill att det är viktigt, vilket påtalats, att studenterhar möjlighet att överklaga lokala beslut avrättssäkerhetsskäl. Det är vår huvudpunkt frånregeringspartiernas företrädare. Vi tycker attutredningen borde fått ha sin gång. Vi kunde hagett oss till tåls en månad. Men vill det sig inteså. Utskottet har fattat ett annat beslut. Därför berjag redan nu att få yrka bifall till reservation 5 undermom. 7.Låt mig gå vidare med studenternasrättssäkerhetsfrågor, som jag tycker är väldigtviktiga. säger att hon känner oroöver att studenterna kommit i händerna pårektorerna och att rektorerna fått alldeles förmycket makt. Till det vill jag säga att regeringen sermycket allvarligt på detta och har tillsatt en särskildutredare som skall belysa dessa frågor. En översynoch en beredning pågår inom ochutredaren skall fortlöpande redovisa sitt arbete.Den första rapporten skall komma i september i år.Om det finns fog för oro -- det vill jag säga tillreservanterna -- kommer utredaren att föreslåerforderliga åtgärder. Tydligen är det också uttalattill högskolornas ledning att de har ett stort ansvarför att de regler som lokalt tillämpas vid de olikahögskolorna ger studenterna rättsskydd. Det är ihög grad en kvalitetsfråga, som kan påverka denutvärdering som görs av högskolorna. Man sätteren kvalitetsstämpel på högskolorna när mantillämpar rättsskydd. Studenter söker ju till dehögskolor som har gott rykte. Vilken student villsöka till en högskola där det råder anaraki och därinte rättsskydd tillämpas? Till reservanterna sägerjag därför: Studenternas oro skall vi ta på allvar,men vi skall inte blåsa under den och oroastudenterna i onödan. Det arbetas väldigt mycketoch seriöst på olika plan i dessa frågor.Som allra hastigast vill jag säga något om denparlamentariska arbetsgrupp som jag hörde attInger inte yrkade bifall till, för att vinnatid åt kammaren. Frågan om en parlamentariskarbetsgrupp för att följa förändringar med det nyaresurstilldelningssystemet har varit uppe tidigare.Utskottet menar att det inom ramen förResursberedningens arbete skall finnas möjlighettill parlamentarisk insyn. Man har låtit meddela attdet kommer att ske på olika sätt, i form avseminarier eller motsvarande. Därigenom finns allamöjligheter att tränga in i detta, som är mycketviktigt, för att se vilken verkan denna storaomvälvande reform får ute på högskolorna.I reservationerna 3 och 4 önskar man enkartläggning av behörighetsregler och urval förantagning till högskolor. Även här har den särskildautredaren ett ansvar. När nu högskolor ochuniversitet själva får besluta om utformningen avtillträdesregler och antagning av studenter blir detnaturligtvis -- jag vill inte säga sammelsurium -- enhel mängd olika regler som studenterna får taställning till, ofta utan någon möjlighet att tränga ini den stora massan.Jag hörde på nyheterna jag kom hit attVHS har påpekat detta. Man har detta underuppsikt, och en särskild utredare från högskolan iVäxjö, , presenterade just i dagett förslag om en databas för attunderlätta för studenterna vid syoexpeditioner,arbetsförmedlingar och universitetsbibliotek atttränga in i denna stora massa. Naturligtvis är detinformation det gäller. Studenterna får ju inte gesfel signaler. Det som inträffade vid ettuniversitet i -- jag behöver inte sägavilket -- gör att man tycker synd om studenterna.De luras in i någonting som de inte råder över ochhamnar i en återvändsgränd. Detta vill vi intemedverka till. Kontakten mellan gymnasier ochhögskolor måste bli bättre. Ett databassystem kanstarkt underlätta just för denna informationsdel.Jag vill också behandla de synpunkter omlärarutbildningen som har kommit fram vid inlägghär i talarstolen. Här finns två reservationer, delsreservation 6 från socialdemokraterna, delsreservation 7 från nydemokraterna. De råkar intesammanfalla, men jag vill ändå försöka attkommentera dem någorlunda parallellt.Lärarkvaliteten är otroligt viktig. Det håller jagmed om. Att vidga perspektivetoch beträda många vägar är också mycket viktigt.Men på något sätt tycker jag att sin motion, som följs upp av en reservation,slår in öppna dörrar. kan man jusnedda in i grundskollärarutbildningen t.ex. Mankan tillgodoräkna sig redan genomgångenutbildning, vilket står i 7 kap. 12 §högskoleförordningen. Dessutom har en studenträtt att tillgodoräkna sig utbildning ellermotsvarande kunskaper och färdigheter som harförvärvats i yrkesverksamhet. Detta är något somregeringen eller Universitets- och högskoleämbetetbeslutar om.Vi känner väl till den debatt som har varit omlärarutbildningen. Vi vet att socialdemokraternainte tycker om det som vi kallar förUnckelutbildning. Men det känns viktigt att få sägaatt det gäller kvalitetsfrågor. Vi har en ordningmed den nya högskoleförordningen som innebär attkanslersämbetet ansvarar för kvalitetsfrågorna.Som vi har fått reda på har universitetskanslerntagit ett eget initiativ som innebär en utvärdering avkvalitetsfrågorna och hur organisationen avlärarutbildningen sker ute på högskolorna.Utvärderingen ger möjlighet att jämföra olikastudieorganisatoriska modeller för bl.a.grundskolor. Sådana här utbildningar finnsparallellt vid olika lärosäten.Björn tog upp den socialasnedrekryteringen. Han ställde frågor omantagning osv. Det är klart att detta med socialsnedrekrytering inte är någonting som man barasäger tulipanaros för att få problemet att lösa sig.Björn säger också att det behöver tasett rejält grepp över den här problematiken. Omdet hade varit lätt att lösa, så är det klart att manredan hade gjort det. Den särskilda utredaren harsom ett särskilt uppdrag att se över detta,könsfördelningen till olika högre utbildningar,naturvetenskapliga och tekniska utbildningar ochfrågan om den geografiska belägenheten, vilkenInger säger att inte reagerar på.Naturligtvis vet vi som bor i glesbygden att det ärförenat med stora svårigheter att ta sig tilllärosäten. Det har det alltid varit. Med denerfarenhet som jag har tycker jag ändå att det medåren har blivit lättare, inte minst genom den nyainformationsteknologin. Men det gäller som sagtatt vi får besked från den särskilda utredaren om atthan föreslår åtgärder, för den här situationen hälsarman inte med glädje.Jag vill ta upp frågan om studieomdöme frånfolkhögskolorna, en fråga som det är viktigt att fåbelyst. har uttalat attstudieomdöme från folkhögskola skall jämförasmed betyg. Även fastslår utskottetmycket bestämt att de skall jämföras med betyg.Sökande från folkhögskolor skall inte diskrimineraseller desavoueras vid antagning till högskola.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall tillutskottets hemställan, med undantag för mom. 7där jag redan har yrkat bifall till reservation 5, samtavslag på övriga reservationer ochmeningsyttringar.Anf. 44 () replik:Herr talman! Jag vill kommentera MarianneJönssons anförande på tre punkter.För det första noterar jag bara när det gällerlärarutbildningen att har svängt kraftigt.För det andra gäller det den socialasnedrekryteringen. Jag sade i mitt huvudanförandeatt det vore bra om man kunde ta uppproblematiken och behandla den på ett samlat sättnågon gång. Men det utesluter ju inte att manreagerar när utvecklingen går mot en ökad socialsnedrekrytering, när beslut fattas här i kammaren,i utbildningsutskottet eller andra utskott, sominnebär att kvaliteten försämras ute i skolorna. Vivet ju vilka som i första hand drabbas avnedskärningarna.För det tredje gäller det samvetsklausul. Så fortbegreppet utredning nämns i parlamentariskasammanhang är inte jag den som faller i trans. Efternågra år här i vet jag att det är mycketsom kan gömmas bakom en pågående utredning.Som jag sade har inte begärt utredningenom en eventuell samvetsklausul ihögskoleförordningen. Då tycker jag att det är påmitt ansvar som folkvald att uttrycka vad jag tyckeri frågan. Jag och vill inte ha ensamvetsklausul i högskoleförordningen -- det är enfråga som vi driver. Då närmar vi ju oss också dencentrala frågan för , vilken honkanske kan svara på här: Vill haen samvetsklausul i högskoleförordningen, ellerhar inte bestämt sig därvidlag?Jag tycker att frågan är av en sådan karaktär att jagsom folkvald riksdagsledamot faktiskt kan uttryckaen bestämd åsikt mot bakgrund av allargumentation som har framförts och de villovägarsom det har pekats på att en sådan här klausul kanleda in på.Anf. 45 () replik:Herr talman! tar återigen uppfrågan om lärarutbildningen och att harsvängt osv. Jag har den bestämda åsikten att detskall finnas flera vägar och att det skall finnasmöjligheter att välja. Här har vi nu parallellt fåtttvå lärarutbildningar. Studenterna väljer var deanser att de får bästa utbildning och utbyte av sinainsatser.Vi får avvakta vad kanslersämbetet kommer framtill i sin utredning, så att vi kan göra en jämförelsemed den parallella organisationen. Tills dess får vilugna oss. Sedan får vi se om det är så eländigt somBjörn vill beskriva det.Sedan gäller det den sociala snedrekryteringen. Jagvill inte vara elak, men brukar jusjälv vara litet underfundig i sinaframställningskonster. Just detta att man tar ettrejält grepp över den här problematiken är litet aven . Det finns inga förslag,har funderat på det. Men det ärinte så lätt, , att komma till rättamed detta. Vi arbetar med det. Kommer vi på någragoda idéer så lägger vi fram förslag om dessa. Mennu står vi där vi står, och ingen tycker om det. Allavill ha förändringar, men vi vet inte riktigt hur detskall gå till. Det finns, som sade,en stark politisk majoritet för detta.Björn frågade om jag vill ha ensamvetsklausul. Jag ger mig till tåls en månad. Närutredaren hade sin föredragning i utskottetframgick det att han troligen inte kommer att läggafram förslag beträffande en samvetsklausul. Hankommer emellertid att lägga fram andra förslag,t.ex. om att en student skall kunna överklaga lokalabeslut. Ett sådant förslag från en utredare, somarbetar seriöst och samvetsgrant och som jag intetycker att man skall desavouera under utredningensgång, kan väl inte ha någontingemot.Anf. 46 () replik:Herr talman! hade en idé om attdet var viktigare att man hade en lärarutbildningsom låg i fas med läroplanen.Vi har lagt fram en rad olika förslag som vi anserskulle leda till att man kommer till rätta med densociala snedrekryteringen och breddarrekryteringen till högskolan. Vi har lagt framförslag på vuxenutbildningens område. Vi harvidare lagt fram förslag om förstärkning avsyoinsatserna, om bättre utrustning i skolan och omolika åtgärder för att ändra attityden till utbildning.Tyvärr har dessa förslag avslagits.Marianne måste väl ändå har funderat överfrågan om samvetsklausulen, och jag är mycketnyfiken på att få ett referat av hur dessa funderingarhar gått.Anf. 47 () replik:Herr talman! Jag tycker att detta är litet lättköpt.Jag väntar på utredningen. Med utredningen följermånga bra saker för studenterna och derasrättsskydd. Jag ger mig till tåls med det, och då fåräven ge sig tåls en månad.Varken den lärarutbildning som tillskyndare för eller den som för den Unckelska är i fas med den nyaläroplanen. Vi behöver diskutera väldigt mycketom det som pågår ute på lärarhögskolorna och omvad vi skall göra åt lärarutbildningen. Det är heltklart att det är mycket att göra på det här området.I det här läget tycker jag dock att vi skall låtakanslersämbetet slutföra sin utredning, så att vi kanjämföra det hela parallellt.Anf. 48 () replik:Herr talman! När vi diskuterar samvetsklausulen ärdet, , inte en formell fråga, utandet är en viktig kvinnofråga. Det är också en viktigprincipiell fråga: Är patienten till för personaleneller är personalen till för patienten? Det är , ochinte om en månad, som kan ge ett klartbesked i denna principiellt viktiga fråga.Marianne har rätt i att det är ovanligt attriksdagen under en pågående utredning fattarbeslut i sakfrågan. Men detta är enokynnesutredning, . Det är enutredning vars tillkomst i mycket har styrts avgrupper som inte är beredda att stå upp förkvinnans rätt att själv avgöra om hon vill ha abort.Det är en eftergift åt de krafter som vill dela upppersonalen inom gynekologin i en grupp somarbetar med aborter och en annan grupp som integör det. Det vore en djupt olycklig utveckling, ochdet är därför som utskottet har reagerat så starkt.Jag är uppriktigt förvånad över att MarianneJönsson som representant för centerkvinnorna intehär och kan deklarera vad hon har föruppfattning i sakfrågan. sägeratt detta är en fråga om artighet gentemotregeringen. Jag tycker, , att vikvinnor i har större anledning att varaartiga mot de abortsökande kvinnorna än att visaartighet mot regeringen.Om menade allvar med att detär studenternas rättssäkerhetsfrågor som är viktiga,då skulle ha biträtt detsocialdemokratiska förslaget om en generellöversyn av rättssäkerhetsfrågorna i samband medde förändringar som gjorts i systemet. Då hade honvarit mer upprörd och mer orolig över det kaos sområder på antagningsområdet. harliksom regeringen lagt sig för abortmotståndarnaoch . Heder dock åt defolkpartistiska kvinnor som har vågat motionerat iden här frågan och som inte skrapar med fötternaoch visar artighet mot en regering som är fel ute.Anf. 49 () replik:Herr talman! Det är lätt att bli känslomässig närman argumenterar i de här frågorna, IngerLundberg. Jag tycker att vi skall ta ner diskussionenpå en saklig nivå. Som säger är detovanligt att man går emot utredningar. Om det ären okynnesutredning eller inte, lägger jag mig intei.Vi skall inte sakbehandla denna fråga, utandet gäller den formella frågan om utredningen skallha sin gång eller om vi skall avbryta den. Vi iregeringspartierna anser att den skall ha sin gång.vi väntar en månad och avvaktar utredaren. Hanhar varit hos oss i utskottet och delgett oss ganskamycket av resultaten av sin gedigna utredning. Hanhar skrivit till olika vårdhögskolor, träffat rektorervid skolorna och skickat enkäter till vårdhögskolor.Han har träffat representanter för sekten till liveti . Han har även i enkäter till andra länderfrågat om de har samvetsklausuler i sin lagstiftning.Han har även skickat enkäter till linjenämnder.Jag tycker att det vore märkligt om vi inte kundevänta och se vad han kommer fram till i sinutredning.Anf. 50 () replik:Herr talman! Jag tillåter mig att vara känslomässignär vi diskuterar en av de frågor som är avgrundläggande betydelse för jämställdheten ochsom betyder allra mest för de kvinnor som har detmest jobbigt, de kvinnor som utgör basen för osssocialdemokratiska kvinnor här i riksdagen.Detta är ingen sakbehandling, säger . Men har haft allamöjligheter att visa var centerkvinnorna i sak står.Det är viktigt att vi nu gör en markering. Detmobiliseras nu krafter mot de fria aborterna. Finnsdet då inte anledning att vi kvinnor visar vårakänslor och vågar säga vad vi står för i abortfrågan,även om det ibland är obekvämt?Marianne och hennes moderata systrar harhaft möjligheten att ställa upp -- kanske litetotydligare och kanske litet formellare -- gemom attmarkera sin anslutning till det särskilda yttrandesom kvinnor avgav till betänkandet.Inte ens det gjorde centerkvinnorna ochmoderatkvinnorna. Det är allvarligt.Visst är det en duktig utredare som jobbar meddessa frågor. Säkerligen får han fram en del delmaterial som kan användas i den utredning omrättssäkerheten som vi socialdemokrater harefterlyst. Men varför, , vara såartig mot grabbarna i regeringen? Och varför visadenna artighet mot dem som försöker undergrävarätten till fri abort i vårt land?Anf. 51 ()replik:Herr talman! Jag tycker inte att bekymra sig över mina centerkvinnor. Jag hargod kontakt med dem, och jag informerar dem omvad jag jobbar med här i . De anser ocksåatt vi skall invänta utredningen.Jag vill upprepa vad jag sade , nämligen att densammanfattning som gjordes vid besök iutbildningsutskottet gick ut på att han och hanssekreterare inte kommer att föreslå ensamvetsklausul. De anser inte att det behövsnågon. Däremot kanske studenter bör ha enmöjlighet att överklaga lokala beslut avrättssäkerhetsskäl. Jag tycker inte att det är såmycket att hetsa upp sig över, . 52 (nyd) replik:Herr talman! säger att det hör tillreglerna att man skall vänta på utredningen.Principiellt håller jag med om det -- närutredningen är tillsatt för att ta reda på nya faktaoch för att belysa saker och ting ur nya synvinklar.I sådana fall är det självklart att man skall vänta.Men så är inte fallet här. Det är inte alls det somär avsikten med utredningen, och det vet MarianneJönsson. Utredningen är en framtvingad present tillett visst parti. Det handlar inte ett dugg om att sökanya fakta.Dessutom visas det ganska stor list när det gällerhögskoleförordningen. Om utredningen skulle visapå något som gör att regeringen skulle vilja införaen samvetsklausul i högskoleförordningen kan mangöra det utan att fråga . Jag tror dock inteför att så skulle bli fallet. vet lika väl som jag att det finnsuppfattningar som gör att en samvetsklausul inteskulle ha en chans.Vad det egentligen handlar om har jag fåttfullständigt klart för mig. Om det har varit enintensiv lobbypåverkan i någon fråga så gäller detjust denna fråga, och då från ett enda håll --rötterna finns i . Jag tänker då på Livetsord och på abortmotstånd.Dessutom handlar det här om en värderingsfråga.Jag låter mig inte utredas vad gäller minavärderingar. Det handlar om en grundläggandefilosofi -- om olika filosofiska skolor, omvärdenihilism eller om vad man bekänner sig till.Här kan inget utredningsresultat påverka.Även om utredningen skulle tycka att ensamvetsklausul vore bra, skulle det inte påverkamitt eller Ny demokratis ställningstagande. I dethär fallet är det bara fråga om ett sätt att begravaen het potatis.Det skall bli intressant att studera omröstningen.Jag utgår från att man i regeringskretsen avsamvetsskäl tillåter fri omröstning i denna fråga.Jag är inte säker på att jag lyckas med det somBjörn misslyckades med. ville inte säga vad hon själv egentligentycker. Men ett sätt att få ett svar är att ställa fråganså här: Skulle vilja bli opereradav en läkare som bekänner sig till Jehovas vittnenoch följaktligen vägrar ge blodtransfusioner?Anf. 53 () replik:Herr talman! Jag vet inte riktigt vad jag skall svara,. Egentligen går ju detta ut påsamma sak som det som jag argumenterade om nyssi replikväxlingen med . Möjligen ärdet ett litet mera filosofiskt resonemang i StefanKihlbergs inlägg. Jag värderar och tycker att den är värd attrespekteras. Men jag kan inte frångå detställningstagande som jag har gjort. Jag tycker aldrig skall hindra någon att fullfölja ett arbetesom man har uppdragit skall utföras. Man skallalltså aldrig avbryta någon i ett pågående arbete. Idetta arbete får man ju svart på vitt att det rivs föratt få luft och ljus. Det är kanske inte tillräckligt,som sagt.Det är viktigt att bringa klarhet i olika frågor ochatt få detta åskådliggjort i en utredning. Jag harbara några anteckningar om den från utredarensbesök i utskottet. Jag står kvar vid mittställningstagande. Vi kan alltså ge oss till tåls enmånad. Jag har inga värderingar här. Detta är inteett sakärende där vi har ett underlag att ta ställningtill.Anf. 54 (nyd) replik:Herr talman! Jag vill bara kort konstatera att detsom sagts här för mig framstår som ett svepskäl.