prot · GI0943 · 1994-12-15 00:00:00 — Man hadeockså kunnat utvärdera det hela på ett annat sätt.Men det här är en röstförklaring och vi stödjerförslaget om ett borttagande av vårdnadsbidraget,även om vi tycker att det sker för . Vistödjer också motion, som hand-lar om en treårsperiod för att vara hemma med barn.Anf. 56 ():Fru talman! Bara en liten synpunkt med anledningav ställningstagande. Fr.o.m. årsskiftetkan enligt gällande lag alternativa daghem växa upputan att kommunerna säger nej. I den möjlighetenligger också gröna daghem, som bygger på en alter-nativ miljöprincip, ekologisk skolning o.d.Jag är väldigt förvånad över att sägernej till den lagstadgade möjligheten för dessa alterna-tiv. Ert ställningstagande kommer att innebära att detblir svårt för den formen av alternativ att tränga ige-nom den röd-röda asfalten. Den lilla maskrosen fårdet jobbigt. Ni har inte slagit vakt om den här möjlig-heten!Anf. 57 ():Fru talman! En röstförklaring föranleder kanskeinte en ny debatt. Jag vill ändå säga att det inte finnsnågot som hindrar de här daghemmen. Vi har sagt ja ikommuner och överallt till kooperativa daghem ochtill olika former.Vad vi har sagt nej till när det gäller daghem ärdaghem av samma typ som Pysslingen, där man tar uten vinst av daghemmen. Det räknar jag inte med attgröna daghem skall göra. Därför kan jag inte förståvad det skulle ha för effekt i den frågan.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutMom. 1 (avslag på propositionen)1. utskottet2. 1 (m, c, fp, kds).Votering:176 röster för utskottet117 röster för res. 156 frånvarandePartivis fördelning av rösternaFör utskottet: 141 s, 18 v, 17 mpFör res. 1: 66 m, 19 c, 19 fp, 13 kdsFrånvarande: 20 s, 14 m, 8 c, 7 fp, 4 v, 1 mp, 2kdsMom. 2 (upphävande av lagen om vårdnadsbidrag)1. utskottet2. 2 (m, c, fp, kds).Votering:175 för utskottet117 för res. 257 frånvarandePartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 18 v, 17 mpFör res. 2: 66 m, 19 c, 19 fp, 13 kdsFrånvarande: 21 s, 14 m, 8 c, 7 fp, 4 v, 1 mp, 2kdsMom. 3 (lagen om allmän försäkring)1. utskottet2. 3 (m, c, kds).Votering:190 för utskottet104 för res. 355 frånvarandePartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 140 s, 15 fp, 18 v, 17 mpFör res. 3: 66 m, 20 c, 5 fp, 13 kdsFrånvarande: 21 s, 14 m, 7 c, 6 fp, 4 v, 1 mp, 2kdsMom. 4 (ledighet för vård av barn)Proposition ställdes först beträffande utskottets hem-ställan och därefter ifråga om motiveringen.Hemställan:1. utskottet2. 4 (c, fp, kds).Votering:220 för utskottet72 för res. 41 avstod56 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 61 m, 18 vFör res. 4: 2 m, 20 c, 20 fp, 17 mp, 13 kdsAvstod: 1 mFrånvarande: 20 s, 16 m, 7 c, 6 fp, 4 v, 1 mp, 2kdsMotiveringen:Godkännande av1. motiveringen i res. 5 (m)Votering:178 för utskottet66 för res. 547 avstod58 frånvarandeKammaren biföll utskottets motiveringPartivis fördelning av rösterna:För utskottet: 137 s, 1 c, 8 fp, 18 v, 12 mp, 2 kdsFör res. 5: 65 m, 1 cAvstod: 2 s, 1 m, 17 c, 11 fp, 5 mp, 11 kdsFrånvarande: 22 s, 14 m, 8 c, 7 fp, 4 v, 1 mp, 2kdsConny () anmälde att han avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 5Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 6 (barnomsorgen)1. utskottet2. 6 (m, c, fp, kds).Votering:176 för utskottet119 för res. 654 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 141 s, 18 v, 17 mpFör res. 6: 66 m, 21 c, 20 fp, 12 kdsFrånvarande: 20 s, 14 m, 6 c, 6 fp, 4 v, 1 mp, 3kdsBeslut om uppskjuten voteringPå förslag av andre vice talmannen medgav kam-maren att de ärenden som hann debatteras färdigtunder dagens sammanträde fick avgöras vid morgon-dagens arbetsplenum.13 § Förslag till alkohollagFöredrogssocialutskottets betänkande1994/95:SoU9 Förslag till alkohollag (prop.1994/95:89).Kammaren biföll utskottets framställning om attbetänkandet fick avgöras efter endast en bordlägg-ning.Anf. 58 ():Fru talman! betänkande 9 behand-lar förslaget till ny alkohollag, som bl.a. innebär ensammanslagning av lagen om tillverkning av dryckeroch lagen om handel med drycker. Det är helt i linjemed vår inställning till behovet av förenklingar inomalkohollagstiftningen liksom också till att tillverk-nings- och distributionsmonopolet bryts. Vi har aldrigaccepterat att det finns något hållbart alkoholpolitisktskäl till det monopolet.Jag tänker inte ta upp tid med de frågor där manhar tillmötesgått oss, utan koncentrerar mig på detsom skiljer.Fru talman! Det råder en bred enighet om attkampen mot alkoholmissbruk är en av de viktigastesocialpolitiska uppgifterna. Också de förändrade för-hållanden som EU-medlemskapet innebär medförökat behov av att förbättra och förändra strategin motalkoholmissbruk. För missbrukarna, deras hustrureller män och deras barn är allt tal om social trygghet,välfärd och respekt ett hån. Vi menar därför att nyaformer för information och opinionsbildning måstetill.De gamla förbuds- och krångelåtgärderna har intevarit särskilt lyckade. De har mer retat än motiverattill ansvar. Man måste nog mer ta till vara de positivasidorna i ett måttfullt bruk och inte försöka vidtaåtgärder som uppfattas som klåfingriga och kränkandeav den egna bestämmanderätten. Man måste lära avt.ex. den information som genomfördes vid liberali-seringen av alkohollagarna i och av andralyckade informationskampanjer. Man måste inse atten informationskampanj inte är något kortvarigt sompoppar upp, utan det är en kontinuerlig, ständigt pågå-ende process.Man måste stärka familjen, så att den kan stödjaoch leda de unga. Man måste stärka den lilla världen,dels familjen, dels också vänner, arbetskamrater ochumgänge, så att man får den kontroll som social sam-varo innebär, vilket motverkar de ensamma dryckes-vanorna, de som är skadliga.Det måste till intensivare insatser från skolan, ochdet måste ges stöd åt enskilda initiativ av olika slag.Fru talman! Vi måste göra klart för oss och accep-tera att bruket av alkohol är en del av vår kultur. Tillfest, i sorg, i glädje, i litteratur och i poesi har den haftsin plats . Vi kan inte skilja oss från den,utan vi måste lära oss att hantera den på ett bättre sättän . Ingen alkoholpolitisk information lyckasom inte detta respekteras.För att komma åt missbruket måste man se ochgöra skillnaden mellan missbruket och bruket tydliga-re. Man måste acceptera de positiva sidorna, att det ären sällskapsdryck med stora värden. Man måste stärkade beteenden som ger en bra social miljö, att umgåsmed andra på restauranger och på pubar, där det finnsen social kontrollerande miljö som är bra för männi-skor att vara i. Man måste sätta kvalitet framförkvantitet, dvs. använda små mängder. Man måste överhuvud taget stärka ansvaret för en måttfull alkoholkul-tur.Vi skall understryka skadorna, göra klart hur all-varliga de är vid missbruk. Men då kan vi inte hellerförneka att det finns positiva effekter vid bruk. Fåmedel har en så gynnsam effekt på hjärtkärlsjukdomarsom alkohol i små mängder.Vi är inte trovärdiga om vi bara tar fram det nega-tiva. Vi måste ge en saklig och riktig information omvi skall bli trodda när vi har allvarliga saker att säga.Vi skall inte komma med pekpinnar, utan respekteraden enskildes rätt att bestämma själv, hans förmågaatt fatta riktiga beslut när han väl är informerad.Förbud som är svårbegripliga, regler som uppfat-tas som klåfingriga, eller t.o.m. som trakasserande, enöversåtlighet, skapar ovilja att följa och medverka idet som är väsentligt, nämligen att motverka missbru-ket. Här behövs en förståelse hos allmänheten. Därför måste reglerna vara enkla ochklara.Resurserna måste inriktas huvudsakligen på de10 % som konsumerar av alkoholen. En bredopinion måste acceptera att de kraftfulla åtgärderna ärnödvändiga här, inte stämmas avoga mot all alkohol-politik genom regler som t.ex. om man får ta en öl tillmaten, när restaurangen får vara öppen eller om detskall vara mattvång. Många minns sådant som ölgås,mattallrikar som bars ut och in till dess de gick själva,regler som mer uppfattades som löjliga än alkohol-politiskt verksamma.Varför skall man underlätta för svartkrogar, lönn-verksamhet och brottslighet genom att ha regler somgör att viljan att följa lagar urholkas?Fru talman! har Moderata sam-lingspartiet föreslagit grundläggande förändringar ialkoholpolitiken. Det gör vi också nu i våra reserva-tioner. Som vi ser, och som jag har sagt, är det storaproblemet missbruket av alkohol och inte bruket.Skall vi komma åt missbruket krävs andra åtgärder änhittills, en annan inställning än att göra det svårt förgemene man som kan sköta alkoholen att också brukaden. Det må vara till maten, i vänners lag, på restau-ranger vid tider som man själv väljer eller vid endiskussion efter en hör- eller sevärd konsert ellerteaterföreställning.Det handlar om utökad kontinuerlig information,om stärkandet av de mekanismer som påverkar bruketså att man på ett angenämt, städat och civiliserat sättumgås med andra, sig själv och med livet över huvudtaget. Det handlar om att försvaga varje incitament tillmissbruk och koncentrera insatserna på den gruppsom måste ha vårt stöd och vår hjälp.Fru talman! Utifrån detta vill jag beröra våra re-servationer något. Man kan självklart diskutera myn-dighetsålder, när man är mogen att fatta beslut. Men iSverige har personer som uppnått rösträtt,är skyldiga att fullgöra militärtjänst och har rätt att takörkort. Det är då rimligt att de också måste ansesmogna att bestämma när de skall handla och vad deskall handla, varför åldern för rätt till inköp och inför-sel av alkohol bör jämställas med myndighetsåldern.Det är självklart, fru talman, att stränga reglerskall gälla för den som skall få öppna restaurang därdet serveras spritdrycker, vin eller starköl. Men detmåste vara någon rimlighet. Det förslag som förelig-ger är inte rimligt. Det mest allvarliga är att bevisbör-dan vid ansökan om tillstånd ligger hos den sökandeoch inte hos tillståndsmyndigheten. Uttalandet i spe-cialmotiveringen till 7 kap. 7 §, att omständigheten attinga anmärkningar framkommit inte är tillräckligt föratt bevilja serveringstillstånd, är häpnadsväckande.Det är en orimlig rättsordning.Det är också orimligt att en person som söker till-stånd inte får ha varit inblandad i en konkurs påmycket . Konkurser beror ju på någonform av olaglig verksamhet. En konkurs kan bero påandra faktorer, och var sak måste ju dömas utifrån sinart. Vi anser att tillstånd skall kunna ges om den an-sökande fyller kraven i alkohollagen. Självklart måstekontrollen över givna tillstånd vara mycket strikt.Fru talman! Resultatet av nuvarande bestämmelserom mattvång och det som föreslås är att vi har ochförmodligen kommer att få behålla en tämligen out-vecklad restaurangkultur. Det innebär att möjlighetenatt bli serverad ett glas öl eller vin på en kvarterspub,där man träffar grannar och vänner, i stor utsträckningsaknas. I stället har vi vant oss att dricka i hemmeninnan vi går ut - man grundar. Därigenom blir alko-holkonsumtionen oftast större än om man haft möjlig-het att besöka en pub eller bar i goda vänners sällskap.Fru talman! Någon bestämmelse om att matserve-ring skall vara ett krav för att serveringstillstånd skallkunna beviljas för pubar och liknande inrättningar ärenligt vår mening onödig.Men det är positivt att förbudet mot pausserveringutan mattvång i foajéer till teatrar och konsertlokalerslopas. Men det bör inte stanna vid det. Serveringenbör inte bara omfatta vin och starköl utan kan ocksåomfatta spritdrycker. Vidare bör servering ocksåkunna ske i paus i samband med en föreställning samtföre och efter en föreställning. Internationellt är dettaen självklarhet. Det kan ju vara så att man tillsam-mans med någon kommer tidigt till en föreställningoch vill sitta ner och diskutera igenom något och dåtycker att det skulle vara trevligt med ett glas vin.Kanske man efteråt vill stanna och diskutera en an-märkningsvärd upplevelse som man varit med om. Attdär styra vad man får dricka eller inte kan inte ha medalkoholpolitik att göra.Fru talman! Vi tycker också att det är klart att ser-vering från minibarer på hotell skall få ske på dehotell som har serveringstillstånd. Det behövs ingensärskild bestämmelse i någon lag om det.Vi anser också att bör anpassa bestämmel-serna rörande serveringstider till vad som gäller ipraktiskt taget hela den övriga västvärlden. De nuva-rande och föreslagna serveringstiderna fyller, enligtvår mening, ingen alkoholpolitisk funktion. Snararehar de gett upphov till att antalet svartklubbar har ökati storstäderna. Dessa öppnar när den lagliga och skat-tebetalande verksamheten har stängt, vilket gör attden lagliga verksamheten helt enkelt inte kan konkur-rera. Den är utan insyn. Detta kan inte vara bra förlaglydnaden och för samhället. Ur alkoholpolitisktperspektiv bör därför de näringsställen som fått till-stånd att servera alkoholdrycker få ha öppet vid detidpunkter då det finns efterfrågan, dvs. de bör självafå bestämma om sina öppettider. Självfallet skall dettaföljas noga, så att man kan se vilka effekter det har.Fru talman! Bestämmelser om prissättning och påvilket sätt ett näringsställe får marknadsföra alkoholbör inte heller intas i alkohollagen. Det finns ingetskäl att införa bestämmelser som på något sätt förut-sätter att näringsidkaren inte bedriver en ekonomisktsund verksamhet. Genom beskattningsreglerna främ-jas också alkoholsvaga drycker, vilket rimligen börräcka.Fru talman! För att spara kammarens hårt an-strängda tid avslutar jag med att yrka bifall till reser-vation nr 7 men står givetvis bakom alla våra reserva-tioner.Anf. 59 ():Herr talman! Missbruket av alkohol och drogeroch det våld som ofta följer av detta går allt längrened i åldrarna. kan vi läsa i våra tidningarhur oskyldiga människor - både unga och gamla -oprovocerat har blivit nedslagna och sargade på olikasätt på offentliga platser. Inte ens våra skolgårdar ärlängre skyddade för detta våld. I de flesta fall utövasdet under inflytande av alkohol eller droger av någotslag.Missbruket är en livstragedi för alla de människorsom blir missbrukare, som inte kan hålla måttan ellerhålla distansen till alkoholen. Det är också en tragediför många familjer och för många barn, som växerupp i miljöer där alkohol och våld tillhör vardagen.Man kan naturligtvis ha olika uppfattningar omvad det är för grundläggande problem i vårt samhällesom föder missbruket och det våld som följer av detta.Säkert finns det t.ex. en koppling till den fråga vidiskuterat tidigare här - familjen och familje-politiken. Också alienation och rotlöshet gör attmånga människor hamnar i missbruk. Att man tving-ats att lämna den invanda miljö där man haft sinarötter och där man har kunnat känna trygghet är, trorjag, en viktig förklaring till att alkoholbruket i vårtsamhälle ökar.Jag sade tidigare att man kan ha olika åsikter omdet här. Man kan diskutera vad som väger tyngst ochvad som kan ha mindre betydelse i det här samman-hanget. Vad man däremot inte kan diskutera - det ärnämligen entydigt - är att tillgängligheten när detgäller alkohol och droger har en direkt koppling tillom och när man skall börja dricka alkohol eller börjaröka hasch.Grunden för en bra alkoholpolitik är därför att fåunga människor att aldrig börja bruka alkohol och attbegränsa alkoholens tillgänglighet; missbruket stårnämligen i proportion till totalkonsumtionen. I detförslag som vi nu behandlar saknas tyvärr mycket avde ambitioner som man borde ha när det gäller att justbegränsa tillgängligheten för att få unga människor attskjuta på sin alkoholdebut.Som huvudskäl för det förslag till förändrad alko-hollag som vi nu har framför oss åberopas den an-passning som krävs till följd av EU-medlemskapet.Till stor del är det också riktigt. Det gäller t.ex. delagändringar som krävs när Vin & Sprit AB:s mono-pol nu avvecklas och inrättandet av den nya myndig-het, Alkoholinspektionen, som är en direkt följd avdetta.Men i andra delar har lagförslaget inget med enEU-anpassning att göra. Det gäller t.ex. försäljnings-och serveringsregler och vilka instanser i samhälletsom skall fatta beslut och utöva kontroll över dessaregler. Genom EU-medlemskapet avhänder vi oss häri landet en del av de alkoholpolitiska instrument somvi förfogat över. Utöver avvecklingen av till-verknings-, import- och partihandelsmonopolet kom-mer inte heller skatteinstrumentet att kunna användaspå samma sätt som tidigare.Desto viktigare är det då att vi utnyttjar och för-stärker de möjligheter att begränsa alkoholens skade-verkningar som vi har kvar. Det faktum att vi nu gårmed i EU får inte innebära att vi minskar våra insatserför att uppnå WHO-målet att minska den totala alko-holkonsumtionen mellan 1980 och 2000.De två principer som legat till grund för alkohol-politiken - att begränsa totalkonsumtionen ochatt begränsa privata vinstintressen i handeln medalkohol - luggas rejält i kanten genom den lagändringsom vi nu har att ta ställning till. Det vore därförnaturligt, herr talman, att de instrument som vi på dethär sättet går miste om kompenserades med skärptaregler när det gäller sådant som vi fortfarande harmöjlighet att göra. Jag tänker då på tillstånd, kontrolloch tillsyn.Tyvärr tas inte de möjligheterna till vara i försla-get. Tvärtom tar man nu bort vissa regler för tillståndoch servering som syftar till att begränsa tillgänglig-heten till alkohol. Det vore rimligt, tycker jag, att t.ex.Alkoholinspektionen övertog ansvaret från när det gäller kontroll- och marknadsfö-ringsfrågor. Det är rimligt att den myndighet som nuinrättas får ta även det ansvaret.Det borde också finnas flera objektiva kriterier förtillstånd, försäljning och servering, och de borde slåsfast på olika sätt. Det borde t.ex. finnas restriktivitet ioch kring lokaler där det finns mycket ungdomar, ianslutning till idrottsanläggningar eller liknande mil-jöer, där man kan förutsätta att det vistas många yngremänniskor. Det borde t.ex. inte tillåtas att hotellen,även om man har serveringstillstånd inom hotellet,inrättar s.k. minibarer - det ökar också tillgänglighe-ten för yngre människor och människor som har svårtatt hantera alkoholbruket; det öppnar en ny väg förmånga att skaffa sig alkohol på tider dåman normalt inte har möjlighet till detta.Det är inte bra att sluttiderna för servering för-längs. Det borde finnas en absolut sista tidpunkt dåservering av alkohol får ske, satt till kl. 3 på natten.Till sist och, herr talman, kanske mest gäller dettillståndet till folkölsförsäljning. kan öl av klass2, dvs. folköl, säljas i butiker som också säljer livs-medel, under förutsättning att man får tillstånd tilldetta. Det betyder att det finns ungefär 12 000 till-stånd här i landet. Det finns alltså 12 000 butiker somsamtidigt som de säljer livsmedel får sälja folköl.Genom det förslag som framläggs - att dennatillståndsprövning skall tas bort - kommer alla somöver huvud taget säljer livsmedel, dvs. de som fårmiljönämndens tillstånd att på något sätt sälja livsme-del, automatiskt att också få tillstånd att sälja folköleller öl klass 2. Det kommer att öka antalet försälj-ningsställen till minst det dubbla. Men vad värre är,det kommer också att öka antalet försäljningsställensom är öppna på tider då det nu är omöjligtatt köpa folköl. Varenda korvkiosk och varenda go-disbutik som har tillstånd att sälja någon typ av livs-medel kommer alltså att också kunna sälja folköl. Detgör att många kommer att kunna skaffa sig folköl närsom helst . Eftersom just folkölet för mångaungdomar är en inkörsport till ett mer permanentalkoholbruk och missbruk tycker jagatt detta är mycket allvarligt.Tillståndsprövningen borde vara kvar. Det är intebra att släppa folkölet fritt på detta sätt.Herr talman! Sammantaget kommer den föreslag-na lagen att leda till att tillgängligheten när det gälleralkohol, inte minst för ungdomar, kommer att öka ibetydande grad. Det beror inte i första hand på an-passningen till EU och den förändring som görs medanledning av det. Det beror i stället i stor utsträckningpå att vi försvagar det instrument vi fortfarande förfo-gar över och avstår de möjligheter till skärpt kontrolloch tillståndsgivning som vi har kvar.Många delar av det här lagförslaget förefaller miginte vara fullt så genomtänkta. Jag tror inte att manfullt ut har insett konsekvenserna av att ta bort till-ståndsgivningen för ölförsäljningen, som jag tidigarenämnde. Jag tror inte att man riktigt har förstått vaddet innebär i alla de miljöer där ungdomar vistas uteunder kvällar och nätter att man ger tillstånd och ökarantalet försäljningstillfällen under vilka tider somhelst på dygnet.Som intäkt för mitt påstående att det inte är ge-nomtänkt tar jag förslaget i propositionen om lag-stiftning gällande hembränning. I propositionen fannsett förslag om att det inte längre skall vara förbjudetatt inneha en hembränningsapparat. I stället skullelagstiftningen ta fasta på att det kan vara förberedelsetill brott att inneha hembränningsapparat.Om polisen upptäcker att någon har en hembrän-ningsapparat skulle denne inte kunna bötfällas förinnehavet. Först måste man bevisa att det innebärförberedelse till brott. Det går nog att göra i de allraflesta fall. Ingen har väl en hembränningsapparat förnågot annat ändamål. Det är klart att man kan hitta påolika skäl. I de flesta fall kan man troligtvis bötfällas.Vad värre är i förslaget är att om man hadekommit på någon med ett innehav så kunde man intebeslagta hembränningsapparaten med mindre än först bevisade att apparaten var använd. Förstskall det bevisas att den som har en apparat tänkeranvända den. Först när man har bevisat att den äranvänd skall man kunna beslagta den. Det här var integenomtänkt. Det har också gjorts ett tillkännagivandepå den punkten från ett enigt utskott.Jag säger detta eftersom jag tar det som intäkt föratt även andra delar av lagförslaget kanske inte hellerär så genomtänkta.Herr talman! Efter det att jag har framfört såmycket kritik mot förslaget vill jag avsluta med attpeka på att det även finns positiva delar i det. Attkommunerna skall överta tillståndsgivningen ochtillsynen tycker jag är bra. Besluten flyttas närmareden verklighet som man har att ta ställning till. Det ärett bra anslag. Det gäller att ge kommunerna de möj-ligheter som de behöver för att kunna sköta dessafrågor.Det är också bra att man har tagit bort en del av deganska obegripliga eller åtminstone svårbegripligadetaljregler som har funnits tidigare. Ingen människabrukar mindre alkohol för att man har lustiga detalj-bestämmelser som inte är förankrade i folks rättsmed-vetande. Därför är det bra att vissa av dem har tagitsbort.Herr talman! Med det anförda vill jag yrka bifalltill reservationerna 1, 6, 9, 11, 13, 14 och 17.Anf. 60 ():Herr talman! Alkohol är ett av vårt lands störstafolkhälsoproblem. Alkoholen kan ju både brukas ochmissbrukas. Missbruk av alkohol utgör ett av destörsta hoten mot människans frihet och integritet,med alarmerande medicinska och sociala skadeverk-ningar. Alkoholen utgör en accepterad delav vår kultur och är för många en källa till glädje. Detgäller således att skapa en respekt för alkoholen ochen inställning i samhället att berusning inte är ettaccepterat resultat av alkoholbruk. Att uppträda beru-sad är att göra bort sig.Debatten om alkohol handlar ofta om enskildafrågor som Systembolagets vara eller inte vara, in-köpsålder och restriktioner av olika slag. Så blir detäven , trots att jag helst skulle vilja ha en bredalkoholpolitisk debatt om åtgärder på olika områdenför att befrämja den attitydförändring till alkoholbruksom nu måste till inför vårt inträde i EU.Men behandlar vi en proposition som be-gränsar sig till förenklingar och decentralisering avtillståndsprövningen för serveringstillstånd. Även omvi i liberalerna välkomnar decentralise-ringstankarna så finns det en del saker i propositionensom kan bli bättre. Jag håller med omdet. Det har med det syftet väckts ett antal motionerav olika partier, främst med avsikten att åstadkommaskärpningar i lag- och s.k. brödtexter jämfört medpropositionen.