prot · GH0985 · 1994-04-11 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:85Måndagen den 11 aprilKl. 15.00--15.021 § Återtagande av plats i riksdagenTalmannen meddelade att ()återtagit sin plats i , varigenomuppdraget som ersättare upphört för BengtAhlquist.2 § Utökning av antalet suppleanter ilagutskottetValberedningen hade enligt ett till kammareninkommet protokollsutdrag tillstyrkt att antaletsuppleanter i lagutskottet utökades från 18 till 19.Kammaren biföll denna framställning.3 § Val av suppleant i lagutskottetFöretogs val av en suppleant i lagutskottet.Kammaren valde i enlighet med valberedningensförslag tillsuppleant i lagutskottetIngela ()4 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 28, 29, 30 och 31mars.5 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1993/94:185 till konstitutionsutskottet1993/94:196 och 201 till lagutskottet1993/94:203 till utrikesutskottet1993/94:214 till bostadsutskottet1993/94:215 till jordbruksutskottet1993/94:220 till socialförsäkringsutskottet1993/94:225 till skatteutskottet1993/94:227 till finansutskottet1993/94:228 till bostadsutskottetFörslag1993/94:RR8 till jordbruksutskottetMotionerna1993/94:Kr1--Kr3 till kulturutskottet1993/94:Jo47--Jo53 till jordbruksutskottet6 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1993/94:145 Legitimation för vissa naprapater ochkiropraktorer m.m.1993/94:182 Ny lotterilag1993/94:218 Psykiskt stördas villkor1993/94:221 Ersättningssystemet förvuxentandvård1993/94:230 Dubbelbeskattningsavtal mellanSverige och Vitryssland1993/94:242 Vissa ändringar i skollagenMotionerna med anledning av prop. 1993/94:165Några frågor om sekretess1993/94:K51 av ()1993/94:K52 av ()1993/94:K53 av m.fl. (v)med anledning av prop. 1993/94:184Försöksverksamhet med intensivövervakning medelektronisk kontroll1993/94:Ju32 av m.fl. (s)1993/94:Ju33 av ()betänkanden1993/94:KU23 Försök i vissa kommuner därväljarna skall kunna avge särskild personröst1993/94:KU29 Anslag till statschefen ochregeringen1993/94:KU35 och dess myndigheterFinansutskottets betänkanden1993/94:FiU9 Den statligarationaliseringsverksamheten och revisionen1993/94:FiU12 och kostnaderför statsskuldens förvaltningSkatteutskottets betänkanden1993/94:SkU36 Utvidgning av det nordiskadubbelbeskattningsavtalet om arv och gåva1993/94:SkU37 Dubbelbeskattningsavtal mellanSverige och Gambia1993/94:SkU38 Dubbelbeskattningsavtal mellanSverige och betänkanden1993/94:JuU19 Anslag till polisväsendet1993/94:JuU20 Anslag till rättshjälp, m.m.1993/94:JuU23 Anslag till åklagarväsendetLagutskottets betänkanden1993/94:LU12 Stiftelser1993/94:LU16 Fotografirättens integration iupphovsrättslagen, m.m.1993/94:LU17 Skärpta åtgärder motimmaterialrättsliga intrång1993/94:LU20 Konkursrättsliga frågorKulturutskottets betänkande1993/94:KrU22 Bibliotek, bildkonst,konsthantverkTrafikutskottets betänkanden1993/94:TU21 Köp av kollektivtrafik1993/94:TU22 Funktionshindrades resemöjligheter1993/94:TU23 Meteorologi, geoteknik m.m.Näringsutskottets betänkanden1993/94:NU15 Näringspolitik1993/94:NU16 Företag med statligt ägande7 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 31 mars1993/94:126 av () tillutrikesministern om Burundi:Hutu utgör av befolkningen i och ärett jordbrukande bantufolk. Herdefolket tutsi harunder flera sekler dominerat hutu. Twa kallas de ca15 000 pygméer, som fortfarande lever undernormala förhållanden av nomadiserande jakt ochvaruutbyte med hutu och tutsi.Enligt myten skall tutsi ha kommit från förflera sekler sedan. De inrättade ett kungadömemed de jordbrukande hutu som undersåtar.Klassindelningen fortsatte mer eller mindreoförändrat under den tyska och belgiskakolonialepoken. Efter självständigheten behölltutsi makten. Men självständigheten har markeratsav återkommande ömsesidiga massakrer mellaahutu och tutsi.År 1991 dödades minst 1 000 hutu avregeringssoldater efter rebellattacker i Burundi.Liknande övergrepp förekom åren 1965, 1969, 1972och 1988.Burundis historia är färgad av blod, död ochelände.I oktober 1993 såg det ut som om tagitradikala politiska steg för att bryta mönstret avbräckliga fredstillstånd följda av massakrer, somunder årens lopp fått hundratusentals burundier attfly sitt land och också kostat hundratusentalsburundier livet.Den känsliga balansen mellan tutsi och hutuverkade ha stabiliserats så att en jämlikaremaktfördelning skulle vara möjlig efter hutunMelchior Ndadayes jordskredsseger ipresidentvalet förra sommaren.Valet av Ndadaye markerade således slutet påtutsifolkets dominans. Månaden efter Ndadayestillträde iscensatte tutsi en misslyckad kupp.Presidenten och fyra av hans medarbetare dödades.Den högsta militärledningen tog avstånd frånkuppmakarna. Men skadan var redan skedd.Hutufolkets hämnd mot mordet på Ndadaye komsnabbt. Men den tutsidominerade armén ställde sigpå tutsifolkets sida i det stamkrig, som bröt ut.Hus brändes, hela byar utplånades. 800 000människor, främst Hutu, flydde till grannländernaRwanda, eller . Läget för dessaflyktingar har länge varit mycket kritiskt. Ca500 000 blev internflyktingar. Facit för dödandet,som alltjämt fortsätter, ligger enligt de flestabedömare över 100 000.Medlemmar i regering som överlevdekuppen , utnämnde en ny Hutupresident,, som ersättare till denmördade Ndadaye.I , liksom i många andra länder handlarstriderna och övergreppen om etnisk rensning.Hutu-folket vågar inte bo kvar i områden somdomineras av tutsi och omvänt. I landet tycksfullständig laglöshet råda.Jag vill med hänvisning till ovanstående frågautrikesministern:På vad sätt medverkar till att stridigheternaoch situationen för övrigt i Burundiuppmärksammas av bl.a. Världssamfundet föreventuella aktiva åtgärder av FN för att få ett slutpå det meningslösa blodbadet?På vilket sätt agerar bilateralt och inomramen för det internationella samarbetet för attstödja projekt som syftar till att lindra nöden iBurundi och för de flyktingar som flytt från landet?1993/94:127 av () tillmiljöministern om miljömärkning:En positiv utveckling i miljöhänseende har skettnär det gäller miljömärkning. Utbudet av varorsom är miljömärkta ökar -- en miljömärkning somi bästa fall talar om att varan är miljövänligare änandra alternativ. Denna utveckling går alltsnabbare under trycket av alltmer miljömedvetnakunder och utifrån ett ofta internationelltkonkurrenstryck. Men under snabb utvecklinguppträder barnsjukdomar: En mängd aktörer äraktiva, en flora av system och tekniker finns,oklarheter råder beträffande utformning ochkontroll och skojare försöker i skydd av oordningensko sig.Det är bra att många -- miljöorganisationer,företag, distributörer, myndigheter, m.fl. --engagerar sig men effektiviteten är låg. Människormåste förstå och känna förtroende för systemen --särskilt om myndigheter står bakom systemen. Justnu är den dominerande känslan hos vanligakonsumenter förvirring.I samma butik kan en enskild konsument träffa påÄnglamark, Bra miljöval, KRAV, Svanen,ekomjölk, ekologisk mjölk, lantmat,gårdsprodukter plus allehanda mer eller mindrediffusa miljöbudskap. Påskynda miljömärkningen--Miljömärkningen måste påskyndas. Den måsteockså förenklas och bli mer överskådlig. Det bör påsikt finnas ett miljömärkningssystem för sammaslags produkter.--Konsumenterna måste även få en störreekonomisk anledning att handla miljövänligt.Fortfarande är det oftast dyrare att vara miljövän.--Substitutionsprincipen eller utbytesregeln måstetillämpas striktare. Denna prinicip säger att en varaeller ett ämne skall bytas ut mot en mindremiljöskadlig. Om substitutionsprincipen verkligentillämpades skulle det innebära att miljömärkningblev onödig eftersom produkter och varorautomatiskt skulle bytas ut mot mindremiljöskadliga.Det anförda utmynnar i tre principiella frågor:1. Vad kommer regeringen att göra för att påskyndaoch förenkla miljömärkningen?2. Kommer regeringen att vidta åtgärder för att ökadet ekonomiska incitamentet för konsumenter atthandla miljövänligt?3. Vad kommer regeringen att göra för attsubstitutionsprincipen skall tillämpas striktare påkonsumtionsvaror?den 5 april1993/94:128 av (nyd) tillutrikesministern om Taiwan:Republiken populärt kallat ochFolkrepubliken är två av störreexportmarknader. importerade bådaländerna för ca 3,5 miljarder från Sverige.Exporten till är till en betydandedel baserad på s.k. mjuka krediter, som framför alltkommer att utnyttjas av de svenska storföretagen.År 1992 exporterade 582 svenska företag tillTaiwan, medan motsvarande siffra tillFolkrepubliken var 221 företag.Svenska exportörer har självfallet ett starkt intresseav att de bägge kinesiska ekonomierna fortsättersin snabba expansion och att de söker former för ettökat samgående i ekonomiska frågor. Det äruppmuntrande att de bägge länderna avtvekan äntligen börjat direkta förhandlingar även ipolitiska frågor, men än så länge på alltför låg nivå.Tidpunkten synes nu vara lämplig för ett svensktdiplomatiskt initiativ för att få till stånd en dialogmellan de två grannländerna som inom en rimligframtid kan resultera i ett officiellt erkännande avTaiwan inom FN:s ram! Båda de kinesiskaregimerna gör gällande att de är den lagligaregimen för den motsatta parten. I denna gamlastrid har blivit den förfördelade. Tack vareår av påtryckningar från somär medlem av säkerhetsrådet har ännu ejlyckats bli erkänd varken som suverän stat ellermedlem av FN.Det faktum att omkring 1950 erkändeFolkrepubliken bör inte läggas Taiwantill last.Inget land torde vara mer lämpligt än atthjälpa med sinindustrialiseringsprocess. investeradeTaiwan ca 13 miljarder US-dollar.Det måste kännas hårt för en demokrati somTaiwan med ett trettiotal fria politiska partier attsättas vid skampålen av en enpartistat, som intedrar sig för att begå brott efter brott mot demänskliga rättigheterna. Detta harutrikesministern själv konstaterat bl.a. i enpressrelease från . Världsopinionenhar säkert vidare svårt att acceptera FolkrepublikenKinas storebrorsfasoner mot bl.a. i ljuset avatt man regelbundet gör underjordiskakärnsprängningar. Icke mindre än 39kärnsprängningar har företagits.Enligt min uppfattning bör utrikesministernförslagsvis inom FN:s ram ta nödvändiga initiativför att få till stånd en opinion, som kan skapaförutsättningar för att skall kunna inväljas iFN och över huvud taget erkännas som ensjälvständig suverän statsbildning.1. Är utrikesministern beredd att medverka till attSverige erkänner som en självständig stat?2. Vilka åtgärder ämnar utrikesministern vidta föratt skall kunna erkänna som ensjälvständig stat?3. Vilka åtgärder kommer utrikesministern attvidta för att förbättra relationer medTaiwan?4. Vilka närmare åtgärder har utrikesministernvidtagit för att skall kunna erkännaTaiwan?5. Vilka närmare åtgärder har utrikesministernvidtagit för att förbättra relationer medTaiwan?den 8 april1993/94:129 av () till statsrådet om bostadsmarknaden:Chefen för Stockholms fastighetsägarföreningvädjar till sina medlemmar att lämna flerlägenheter till bostadsförmedlingen. Skall viåtnjuta förtroende för vår verksamhet frånpolitiker och allmänhet får vi solidariskt medverkatill att de svagare i samhället ges erforderligt stöd,skriver han i ett brev till medlemmarna enligtSvenska referat.Det är inte bara privatvärdar som utestänger vissagrupper. I artikeln påpekas att även allmännyttansintresse av att erbjuda lägenheter till socialaförturer m.fl. har svalnat. Trots många tommalägenheter har alltså många fått det svårare att fåtag i en lägenhet på den reguljärabostadsmarknaden. Allt fler blir beroende avsocialtjänsten för att få tak över huvudet.Orsakerna är flera och väl kända. Bantadebostadssubventioner och sjunkande realinkomsterär naturligtvis en viktig förklaring. Till det kommeratt fastighetsägarna har getts ökade möjligheter attsjälva bestämma hur lägenheterna skall fördelas.Bostadsförmedlingar har lagts ner.Bostadsanvisningslagen är avskaffad. Dekommunala företagen har delvis getts sammaspelregler som privatvärdarna. Och därmed anserde sig som sagt inte kunna ta ett större socialtansvar längre.Risken för en ökad segregation var väl känd närregeringen genomförde förändringarna påbostadsmarknaden. För att följa utvecklingentillsattes därför en särskild arbetsgrupp. I tidigareinterpellationsdebatter har det ansvariga statsrådethänvisat till arbetsgruppen och förklarat att det ärför tidigt att dra några slutsatser.Jag håller inte med honom. Det är hög tid att agera.För det första har uppenbarligen många redan fåttdet svårare att få tag i en lägenhet på den öppnamarknaden.För det andra riskerar situationen bli ännuallvarligare när konjunkturen vänder ochefterfrågan på bostäder återigen ökar. Dagensproblem i ger en antydan om vad somväntar.Om inget görs nu kommer kommunerna att tvingastillskapa s.k. sociala bostäder, dvs. särskildaområden för dem som av olika skäl utestängs frånden reguljära bostadsmarknaden. Om vi tillåter ensådan utveckling blir det sannolikt mycket svårt,och det kommer att ta tid, att vända utvecklingen.Mot bakgrund av ovanstående vill jag veta vilkaslutsatser den tillsatta arbetsgruppen dragit hittillssamt vilka åtgärder statsrådet är beredd vidta för attförhindra att kommunerna tvingas tillskapa s.k.sociala bostäder.8 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 5 april1993/94:438 av () till statsrådetBo Lundgren om beskattningen av bilförmån:Riksdagen antog nya regler förbeskattning av bilförmån. Förutom att dessa reglerledde till vissa förenklingar och förbättringar, såblev en av konsekvenserna att förmånsvärdena förbilar äldre än i vissa fall kom att öka medmellan 10 och i förhållande till de regler somgällde förut. Det kan knappast ha varit enmedveten avsikt från regeringens sida att så skulleske.Vad avser statsrådet att göra för att komma till rättamed detta förhållande?den 6 april1993/94:439 av () tillstatsrådet om skattefriheten försjukvårdstjänster:Våren 1993 biföll skatteutskottetsbetänkande som bl.a. innehöll en hemställan om attskattefriheten för sjukvårdstjänster skulle utvidgastill att gälla också alternativa behandlingsmetoder.Något sådant förslag har ännu inte lagts fram.Jag vill därför fråga när skatteministern tänkeruppfylla beslut för att fåkonkurrensneutralitet inom vårdområdet.den 7 april1993/94:440 av () till statsrådet om religionsfriheten och Turkiet:I samband med de lokala valen i hade jagtillsammans med några riksdagskolleger tillfälle attbesöka landet bl.a. i syfte att skaffa en uppfattningom hur de aktuella valen genomfördes i förhållandetill demokratiska principer. Under besöket iTurkiet gavs också möjlighet till sammanträffandemed företrädare för armeniska, syrianska ochgrekisk-ortodoxa kyrkorna som alla ärminoritetskyrkor. Vi diskuterade kyrkornasmöjlighet att arbeta. Inga problem fanns när detgällde att fira gudstjänst. Emellertid fanns andraavgörande hinder. Det var t.ex. i princip omöjligtatt få tillstånd att uppföra en ny kyrka. Vidareförelåg begränsningar i rätten att låta barn gå ikonfessionell skola. Möjligheten att utbilda prästerinom landet förelåg över huvud taget inte. Dengrekisk-ortodoxa kyrkans prästseminariumstängdes av staten och har sedan inte fåtttillstånd att återuppta sin verksamhet. Det är ingenöverdrift att påstå att den i konstitutionellareligionsfriheten har sina allvarliga begränsningar.Min fråga till statsrådet blir: Kommer regeringenatt vidta några åtgärder för att den turkiskaregeringen skall acceptera att verklig religionsfrihetskall tillämpas i ?1993/94:441 av () tilljustitieministern om halvtidsfrigivning frånfängelsestraff:Uppgifter i dagspressen om fortsatthalvtidsfrigivning från fängelsestraff har väcktförundran hos allmänheten. har sombekant beslutat om slopandet av halvtidsfrigivning.Fr.o.m. gäller minst två tredjedelsstraffavtjäningstid. i praktiken besluta efterden socialdemokratiska modellen medhalvtidsfrigivning, dvs. utan att rätta sig efternyordningen. Uttalanden till TT av en ledamot iKriminalvårdsnämnden ger intryck av att nämndeninte tagit till sig de ändrade regler regeringenutfärdat med anledning av riksdagsbeslutet.Jag förutsätter att regeringen avsåg att beslutet omnyordningen också skulle tillämpas i praktiken.Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att se tillatt så också blir fallet?1993/94:442 av () tilljordbruksministern om införselavgifterna på danskkorv:Den 1 juli förra året gick jordbruksministern utmed ett pressmeddelande där han gjorde stor affärav att vi nu skulle kunna köpa röda danska pölseräven i . vill ta bort onödigahandelshinder sa han.Vad som inte framgår av pressmeddelandet var denkonflikt om införselavgifter för dessa korvar somännu pågår.Konkurrensverket sade att dennuvarande regleringen är till nackdel förkonsumenterna eftersom importen försvåras ochatt man borde se till att gränsskyddet tillämpas påett konkurrensneutralt sätt.EU-kommissionens generaldirektorat för taskforce enlargement tillskrev vårdelegation i och begärde att skallvidta åtgärder för att få bort den här sortensdiskriminerande situationer.Jordbruksministern svarade vid en frågestund ikammaren att frågan kunde hanterassnabbt. Enligt uppgift från UD harJordbruksdepartementet ännu inte handlagtfrågan.Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidtaför att ta bort för konsumenterna negativakonkurrenshinder?1993/94:443 av () till statsrådet om politiska fångar i Chile:Politiska fångar hör inte till en demokrati. När endemokratiskt vald regering tillträdde i 1990fanns ett tungt arv från diktaturen med drygt 300politiska fångar. Antalet har därefter drastisktminskat. Men när president i mars 1994efterträddes av fanns fortfarandedrygt 10 personer i fängsligt förvar på grund avpolitiska brott begångna under diktaturtiden.Alf har tidigare uppgivit att den svenskaregeringen engagerat sig i frågan om de politiskafångarna i Chile.Jag vill därför fråga statsrådet:Vad har och den svenska regeringenvidtagit för åtgärder på detta område sedan dennyvalde presidenten tillträdde?1993/94:444 av () tillarbetsmarknadsministern om offentliganställdasrätt att kritisera samhällsförhållanden:Anställda i den offentliga sektorn uttrycker ofta sinoro för arbetsgivarens lojalitetskrav om de yttrar enåsikt om verksamheten i vilken de arbetar.Många uttrycker tveksamhet om att åtasig fackliga uppdrag därför att de befarar attarbetsgivaren inte skall ge dem samma möjlighettill bättre jobb, fortbildning eller berättigadelöneförhöjningar. Det förekommer också attoffentligt anställda framträder i medier medpapperspåsar över huvudet för att arbetsgivareninte skall kunna identifiera dem och vidtarepressalier. Kraven på lojalitet i anställningensynes ha gått långt utöver det anständigas gräns.Jag vill därför fråga arbetsmarknadsmininstern:Avser regeringen vidta några åtgärder för attoffentligt anställda skall slippa vara oroliga förrepressalier när de utnyttjar sin grundlagsenligarätt att kritisera samhällsförhållanden?1993/94:445 av () tillutbildningsministern om den högre utbildningen iStockholmsregionen:Utbildningsminister har vid mångatillfällen i diskussion om den högre utbildningenoch forskningen i hänvisat s.k. förstudie i departementet. Den lär ligga tillgrund för de avsnitt i proposition 1993/94:177 sombehandlar . Det är brukligt attutredningsmaterial presenteras ochremissbehandlas före beslut för att ge underlag tilldiskussioner som kan ge värdefulla synpunkter. Idet här fallet har ännu inte fått denförstudie som propositionen grundats på.Mot denna bakgrund vill jag fråga Per omhan är beredd att medverka till att frågan om denhögre utbildningen och forskningen iStockholmsregionen får en behandling som medgeren öppen och berikande debatt före beslut.1993/94:446 av () tillkommunikationsministern om ansvaret för attbilprovningen fungerar:Bilprovningen har vid tester av personbilar visat attmånga bilmodeller inte klarar de svenskaavgaskraven när fordonen använts . Det ärfordonens avgasteknik med katalysator somuppvisar brister -- brister som är större än vad somtidigare varit känt.Detta skapar två problem. Det ena är attmiljömålen beträffande luftföroreningar -- t.ex.kväveoxid -- inte kan nås. Det andra problemetuppstår för berörda bilägare. Vem skall betala förnödvändiga reparationer av avgastekniken? Hurlångt sträcker sig biltillverkarnas ansvar? I dagpågår flera strider om ansvarsfördelningen mellanbilägare och biltillverkare.Jag vill med anledning av ovanstående frågakommunikationsministern:Kommer regeringen att ta några initiativ för att lösadessa problem?1993/94:447 av () tillkulturministern om flyktingpolitiken:Flyktingpolitiken och dess genomförande harhårdnat under den borgerliga regeringen. Det harblivit allt svårare för människor som flyr att få asyli Sverige.Det framgår av kritik från flera olika håll: kyrkor,organisationer för mänskliga rättigheter,engagerade kulturarbetare, regeringens egetpartifolk och t.o.m. regeringsmedlemmar.Nu visar också regeringens egen praxisutredning atthandläggningen av asylärenden hårdnat och attpraxis skärpts.Jag vill fråga kulturministern om regeringen nu ärberedd att vidta sådana förändringar avflyktingpolitiken och dess genomförande att engenerösare hantering av asylärenden åter införs.9 § Kammaren åtskildes kl. 15.02.Förhandlingarna leddes av talmannen.