prot · GH09114 · 1994-05-31 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:114Tisdagen den 31 majKl. 14.00 -- 19.461 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 25 maj.2 § Svar på fråga 1993/94:553 om villkor förbistånd från socialtjänstenAnf. 1 Socialminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag ämnar vidta för att öka möjligheten tillvillkorat bistånd då detta av sociala skäl bedömslämpligt.Den enskilde har enligt socialtjänstlagen alltid iförsta hand ett eget ansvar för sitt liv och sinaförhållanden i övrigt. I lagens förarbeten framhållssärskilt att inte får frånta denenskilde hans ansvar i detta avseende.För att ha rätt till ekonomiskt bistånd skall denenskilde bidra till sin egen försörjning, t.ex. genomarbete. Den som inte har arbete är skyldig att aktivtsöka och även godta lämpligt anvisat arbete. Iskyldigheten att ta lämpligt arbete inbegrips ocksådeltagande i verksamheter som samhället i övrigtställer till förfogande inom ramen förarbetsmarknadspolitiken, t.ex.arbetsmarknadsutbildning, beredskapsarbete,ALU-verksamhet, ungdomspraktik m.m.Först när den som söker hjälp inte själv kantillgodose sitt behov skall samhällets insatser gesmed stöd av socialtjänstlagen. Det finns såledesingen ovillkorlig rätt till socialbidrag.Det har från olika håll ansetts att socialtjänstenborde får utökade möjligheter att krävamotprestationer för att bevilja socialbidrag. Dethar framför allt gällt olika former av sysselsättningutanför den ordinarie arbetsmarknaden eller dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna, dvs.sysselsättningar som inte omfattas av denarbetsrättsliga regleringen och inte heller ger derättigheter som ett arbete normalt ger. Jag vill härpeka på att kommunen har möjlighet att självinrätta beredskapsarbeten och erbjuda sådana tillden som söker socialbidrag på grund av att desaknar inkomst.Det går dock inte att blunda för att det i vissa fallkan vara en svår avvägning att bedöma i vilkenform hjälpen bör ges. Det gäller framför alltmänniskor med missbruksproblem som inte är sågrava att det kan bli fråga omtvångsomhändertagande, men som är såallvarliga att personen inte kan stå tillarbetsmarknadens förfogande.Som känner till har frågan berörts iSocialtjänstkommitténs delbetänkande Rätten tillbistånd inom . Kommittén avser attåterkomma till frågan i sitt slutbetänkande somberäknas överlämnas till regeringen under hösten.Regeringen kommer först därefter att ta slutligställning till hur socialtjänstlagen skall utformas.Anf. 2 ():Herr talman! Tack för svaret på frågan,socialministern.Frågan om villkorat bistånd, eller möjligheten attställa krav på motprestation, har aktualiserats alltmer utifrån de erfarenheter som vi har avnuvarande socialtjänstlag. Den har gällt i drygt tioår, . Allt under det attlagen har utvärderats så har kommunerna, ochäven många som arbetar inom ,kommit fram till att en möjlighet fattas, nämligenmöjligheten att villkora bistånd om det av socialaskäl är motiverat.Det är riktigt, som socialministern sade, att man ärskyldig att stå till arbetsmarknadens förfogande.Den skyldigheten finns också inom ramen förarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Men precis somsocialministern sade finns det många som är i behovav socialbidrag men som enligt realistiskabedömningar inte har förutsättningar att stå tillarbetsmarknadens förfogande. Det kan gällaungdomar, och det kan gälla missbrukare.Jag menar att det i de fallen skulle vara mycketangeläget att lyssna på bl.a. ochse till att vi får en lagstadgad möjlighet att ställakrav på motprestation. vill jagunderstryka att det skall vara klart socialt motiveratom man skall kunna ställa krav på motprestation.Med utgångspunkt i det delbetänkande som harvarit ute på remiss, bl.a. i kommunerna, kan manmycket väl hitta sådana modeller och lösningar somgör att man kan få möjligheten att ställa krav utanatt träda rättssäkerheten för när.För närvarande är det faktiskt så, somsocialministern mycket väl vet, att man ute ikommunerna arbetar i en gråzon. Man vet interiktigt vad den s.k. arbetslinjen innebär inomsocialtjänsten. Vi har det ganska berömda falletmed kommun, som fick ja i tingsrätten, neji kammarrätten och som har begärtöverprövning i Högsta domstolen.Att få en tydligare lagstiftning på dessa områden ären rättssäkerhetsfråga. Det framgår klart av detsociala arbetet i kommunerna att behovet finns. Nuförsöker man tänja på begreppet arbetslinje ochanvända det i olika sammanhang. Men det är fel,enligt min uppfattning. I stället bör vi få enlagändring till stånd som ger faktiska möjligheter.Anf. 3 Socialminister ():Herr talman! I mycket delar jag . Möjligen kan man säga att jag intetror att man helt kommer ifrånrättssäkerhetsproblemen. Det skulle förutsätta kunde göra en kristallklar lagstiftning som gickatt tillämpa i varje enskilt fall.Jag tror inte att det är möjligt; vi kommer alltid attha denna typ av gråzonsfall där harsvårt att bedöma vilka åtgärder som är riktiga. Detär ju de åtgärderna som är ute efter --de som är motiverade i det enskilda fallet. Men detär alltid svårt när man har ett konkret fall och skallbedöma vad som är rätt att göra.Därför går det aldrig att skriva en lag som innebäratt man, så fort man ser en människa, kan avgöraexakt vilka åtgärder som skall sättas in. Denprofessionella bedömningen kommer alltid in ibilden.Men jag hoppas att , därGöte själv är ledamot, i sina fortsattaresonemang kan komma med sådana förslag tilländringar i lagstiftningen att detta kan bli tydligareän det är i nuvarande lagstiftning. Jag hoppas ocksåatt man skall kunna föra ett konstruktivtresonemang om hur man skall hantera en del av degråzonsproblem som finns , även om jag inteär så optimistisk att jag tror att kommittén kommeratt lösa alla våra problem.Anf. 4 ():Herr talman! Jag delar socialministerns uppfattningatt vi aldrig kan komma ifrån gråzonsproblemen.Men är de alldeles för stora. Ute ikommunerna märks behovet av möjligheten tillflexibla åtgärder. De finns inte på det sätt somär nödvändigt.Jag menar också att detta inte enbart gäller detekonomiska biståndet utan även annat bistånd.Låt mig ta ett exempel. En ung flicka på flyttarhemifrån och får pengar för att utrusta sitt boendevia . Hon bor där några månader,flyttar sedan hem till mamma och pappa igen ochsäljer bohaget. Efter ytterligare några månadersäger hon att hon inte kan bo hemma hos pappa ochmamma och begär nya pengar av socialtjänsten.Socialtjänsten säger nej och menar att hon redanhar fått pengar till bohag . Dåöverklagar flickan och får rätt i den rättsligaprövningen, vilket innebär att på nyttfår betala ut pengar till bohag för flickan.Detta är att ge felaktiga signaler till ungdomen. Isådana fall skulle man kunna ställa vissa krav påmotprestation för att gå in med ytterligare enåtgärd.Anf. 5 Socialminister ():Herr talman! Det är svårt att kommentera enskildafall som jag inte har inblick i. Men låt mig ändå sägaatt flexibiliteten i gällande lagstiftning är betydligtstörre än vad man ofta tror ute i kommunerna. Detfinns också socialnämnder och socialförvaltningarsom har tillämpat den nuvarande lagen på ettmycket flexibelt sätt och visat att det kan fungeraväl.Men vi är som sagt var överens om att lagen kan blibättre på denna punkt, och jag utgår ifrån attSocialtjänstkommittén kommer att ge oss ett sådantunderlag att vi kan stifta bättre lagar så småningom.Anf. 6 ():Herr talman! Också jag hoppas att vi skall kunnagöra det. Vi arbetade fram ett delbetänkande där vitog upp biståndsfrågorna men vi kom inte särskiltlångt. Men har det hänt en hel del, bl.a.i anslutning till remissarbetet och framför allt frånKommunförbundets sida.Ett enigt går tillSocialtjänstkommittén och regeringen och vädjarom att få en utvidgad möjlighet till villkoratbistånd. Jag tycker att detta är en mycket klarsignal, som visar på nödvändigheten av en sådanåtgärd. Det är ju givetvis främst de som arbetar utei kommunerna, i den aktiva , somkänner till dessa behov.Jag tackar socialministern för öppenheten när detgäller möjligheten att pröva. För min del skall jagarbeta vidare med försöken att få en majoritet iSocialtjänstkommittén, så att vi kan gekommunerna denna möjlighet att av sociala skäl gåin med andra åtgärder än vad som är möjligt isocialtjänstlagen.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på frågorna 1993/94:554 och 573 omökningen av asylsökande, m.m.Anf. 7 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig om jaghar för avsikt att föreslå några åtgärder, t.ex.viseringskrav för kroater, för att komma till rättamed inströmningen av kroater i . vonEssen har frågat mig vilka åtgärder regeringenplanerar med anledning av den omfattandeinströmningen av asylsökande. Jag besvararfrågorna i ett sammanhang.Under de senaste veckorna har det skett en storinströmning till av kroater, speciellt frånområdet kring staden , som har kommithit för att söka arbete. Det har figurerat heltgrundlösa rykten i om möjligheten attresa till och få arbete här på mycket godavillkor. Vad gäller den här inströmningen harInvandrarverket tillsammans med den svenskaambassaden redan inlett en informationskampanj iKroatien om vad som gäller för invandring tillSverige. Liknande kampanjer har tidigare prövatsmed gott resultat i andra länder.Regeringen fattade även beslut i ettantal asylärenden rörande personer från det fornaJugoslavien, däribland också , somöverlämnats av . I ärendena berördes bl.a.frågan om risken för kroatiska medborgare atttvingas delta i stridshandlingar. Regeringenuttalade att risken för kroatiska medborgaregenerellt sett att mot sin vilja tvingas delta iväpnade konflikter inte kan anses som påtaglig. Dekroatiska medborgare som regeringen fattadebeslut om fick avslag och skall avvisas till Kroatien.Regeringen berörde i sina beslut också frågan omdubbla medborgarskap, då ett antal asylsökandefrån olika delar av det harmedborgarskap i mer än en av de nya stater sombildats. Regeringen slog fast att man i sådana fall, ienlighet med internationell praxis, skall prövaasylskälen gentemot alla länder i vilka den sökandeär medborgare. Asyl kan vägras om den sökandekan få skydd i något av dessa länder. Därför fattaderegeringen beslut om att personer som ärmedborgare i både Bosnien--ochKroatien kan avvisas till Kroatien.Informationskampanjen i och depraxisbeslut som regeringen fattat, vilka medförtatt myndigheterna nu kan börja fatta beslut i ettstort antal ärenden, kommer tillsammans att ge enstark signal om att det inte är meningsfullt att resatill och försöka få uppehållstillstånd här omman inte har behov av skydd eller om man kanerhålla skydd i något land där man är medborgare.Personer som kommit till för att sökaarbete avvisas nu med omedelbar verkställighet tillKroatien.Anf. 8 (nyd):Herr talman! Till en början ber jag att få tacka försvaret på den här frågan. Jag vill också passa på attta upp ytterligare en fråga som jag ställde samtidigttill statsrådet . Den handlade om detomfattande bidragsfusket i . Det ärganska egendomligt att man hänvisar den frågan tillBo Könberg och sedan anger att han tyvärr intehinner besvara frågan.Jag skall återgå till frågan som gäller viseringskravför kroater. Jag uppmärksammande dettaproblemet . Asylbyrå syd slog dålarm till regeringen om att människor från Sarajevokom hit på kroatiska pass. Enligt Asylbyrå sydskulle regeringen fundera över vad man skulle göraför att komma till rätta med detta problem. Det hargått utan att vi egentligen har sett någramärkbara resultat.Nu har en tidning nere i , som heterArena, tagit upp frågan. Tidningen påstår bl.a. attdet är mycket lätt att söka sig till och att detfinns tomma områden i östra som kanbefolkas av kroater.Det är mycket bra att man nu har inlett en kampanjför att bemöta dessa påståenden nere i . Islutet av statsrådets svar talar statsrådet ompersoner som söker arbete här. Det är viktigt attden här frågan inte bara reds ut för de personernautan även för dem som inte kommer hit och sökerarbete.Invandrarverket har en förteckning över s.k. säkraländer. Jag undrar om statsrådet har föravsikt att se till att kommer med på denlistan.Anf. 9 (m):Herr talman! Även jag vill framföra ett tack försvaret. Regeringen har fattat beslut som innebär attströmmen av asylsökande borde kunna upphöra.Den här reseverksamheten började, som Moquistsade, faktiskt . Vi fickvissa indikationer på vad som höll på att hända. Jagär helt säker på att även statsrådet fick sådanaindikationer. är vi snart framme , ochomfattningen av denna inreseverksamhet har ökatdramatiskt . Om trenden fortsätterhandlar det snart om 15 000--20 000 personer omåret.Även om regeringen följer praxis och fattaravvisningsbeslut måste alla dessa ärenden avgörasett efter ett. Ärenden kommer att överklagas. Detkommer alltså att ta . Personligen tycker jagatt det hade varit bättre om man på ett tidigarestadium hade infört ett visumtvång. Jag skullegärna vilja höra statsrådets bedömning. Varför kanman inte införa visumtvång? Om man kan det,varför har man inte gjort det tidigare?Det är tragiskt att människor lockas hit på falskapremisser och att detta sedan händer. I och med attdetta har förekommit under en ganska lång periodborde man på något sätt ha kunnat stävja dettatidigare. Det finns alltid en risk när åtgärdernakommer sent; det blir jobbigare att besluta omdem. Det har gått litet för lång tid.Anf. 10 Kulturminister ():Herr talman! Först vill jag ta upp frågan ombidragsfusk när det gäller socialhjälpen. Det är inteen fråga som handläggs av mig. Jag hade inte någonaning om att statsrådet inte var tillgängligi dag.När vi diskuterar kroaterna är det viktigt attkomma ihåg att det handlar om två helt olikafrågor. Den ena gäller de personer som luras hit avolika tidningsartiklar med löften t.ex. om att detfinns arbeten och bostäder och om att harbrist på arbetskraft. Den företeelsen har uppståttunder . Det är alltså en nyföreteelse. Det har vidtagits snabba åtgärder avInvandrarverket och ambassaden. Genomannonser talar man om för kroaterna att de blirlurade och att det inte är någon idé att de kommertill eftersom det inte finns arbeten att tillgåosv.Den andra frågan berör personer från Bosnien somhar hemska upplevelser bakom sig. Det handlarföreträdesvis om kroatbosnier. Enligt Kroatienslagstiftning har dessa personer möjlighet att ocksåbli medborgare i . Många har blivit det.Några ärenden har sänts till regeringen. Vi skulleförst och främst ta ställning till vilket land somskälen skulle prövas gentemot. Det har vi gettbesked om. Dessa personer åberoparkrigsvägrarskäl, dvs. att de riskerar att skickastillbaka till den kroatiska armén i Bosnien. Det ären viktig fråga att ta ställning till och undersöka.Regeringen har också gjortundersökningar, och har det träffats ett avtal omen federation. Det har även träffats ett avtal omvapenvila mellan krajinaserberna och kroaterna.Detta utgör grunden till att vi anser att det inte finnsnågon generell risk för att dessa personer skallinkallas för att delta i stridshandlingar. Detta ärbakgrunden till att regeringen har fattat sitt beslutbeträffande kroatbosnierna.Anf. 11 (nyd):Herr talman! Något definitivt svar på om det blirvisering för kroater har vi inte fått. Men man kanväl uppfatta statsrådets svar så att man frånregeringens sida inte har för avsikt att i dagslägetinföra något särskilt viseringskrav för kroater.Detta beklagar jag. Man skulle ju då kunna klaraut denna problematik på ett mycket lättare sätt.Det som tydligen är aktuellt är att manbibehåller denna ganska krångligaasylhanteringssituation just på grund avkrigsvägrarna. Det innebär att resurserna i Sverigeutnyttjas på ett väldigt märkligt sätt. Det voremycket bättre att se till att människorna hjälptes inärområdet än att lägga ner en förfärlig massapengar i det svenska asylhanteringssystemet, justkanske för att hantera bara denna lilla gruppkrigsvägrare.Jag fick inte heller veta om regeringen har för avsiktatt se till att blir ett säkert land i SIV:slista.Anf. 12 (m):Herr talman! Det är riktigt som statsrådet sade attdet är två olika grupper, och dem skall man skiljapå rätt noggrant i diskussionen. De som kommerhit och tror att de kan få arbete och bostad här harnaturligtvis hört att har varit relativtfrikostigt med att bevilja uppehållstillstånd för f.d.jugoslaver. Vi har redan beviljat uppehållstillståndför 120 000--150 000 personer. Då kan de ju få detintrycket att det är möjligt att komma hit. Detgäller ju att göra informationsinsatser väldigt tidigtså att människor inte lockas hit genom falskapremisser som vi själva i någon mån är orsak till.Sedan finns det medborgare som reser med dubblapass. Ja, alla som har kommit hit är ju intekrigsvägrare och har inte åberopatkrigsvägrarstatus. Det kom hit människor redan inovember som inte åberopade krigsvägrarstatusmen begärde asyl och uppehållstillstånd. Manborde ha kunnat göra någonting tidigare för attmotverka att de människorna bibringadesuppfattningen att de kunde komma hit.Anf. 13 Kulturminister ():Herr talman! De människor som har kommit hit föratt söka arbete är människor som utnyttjas avprofitörer och som kommer från ett litet ochmycket begränsat område. Det handlar alltså inteom den allmänna inställningen att man kan åka tillSverige och få uppehållstillstånd här, utan det ärorganiserat av några personer. Detta har våramyndigheter med kraft tagit itu med.Det är det ena. Det andra är den lilla gruppenkrigsvägrare. Dessa har inte varit skäl nog för ossatt avvakta att fatta beslut. I de praxisärenden därregeringen har fattat beslut har personerna juståberopat krigsvägrarskäl. I andra fall harbeslutsfattandet fortgått. Regeringen har tidigarefattat några beslut beträffande , där detinte handlade om krigsvägrare. Även våramyndigheter har fattat beslut beträffande kroater.Det är inte regeringen som hanterar frågan omsäkra länder utan våra myndigheter. Visum är inteaktuellt att införa.Anf. 14 (nyd):Herr talman! Jag vill upprepa min fråga omkostnaderna. Anser inte regeringen ochKulturdepartementet att svenska skattepengarskall användas på bästa möjliga sätt? Om vi harbestämt att pengar skall avsättas förflyktinghantering i , bör vi se till att dessapengar i stället används i närområdet. Det gäller jumänniskor som inte kan anföra skäl enligt FN:sGenèvekonvention utan som av andra orsaker intekan få skydd i sitt land. Vi skall se till att de gesmöjligheter genom UNHCR i närområdet. Varförvill inte regeringen hjälpa många fler människorgenom att se till att hjälpen ges i närområdet istället för att dessa människor skall hamna i detsvenska asylsystemet?Anf. 15 (m):Herr talman! Att vi på många håll är oroade översituationen beror på att vi har upplevt liknandesituationer tidigare när det gäller kosovoalbaner,bosnier och andra grupper. Det har strömmat inmånga människor. Man har diskuterat, men till sluthar man inte orkat klara ut det hela utan har införten generell möjlighet att på olika grunder låta demstanna.När man ser en tendens, skall man reagera fort ochta ställning i den ena eller andra riktningen. Så trorjag att svenska folket vill ha det. Man skall intekomma , när situationen har blivit enövermäktig. Jag tror dock att det inte blir så i dettafall, för här tycks regeringen ha fattat bra beslut.Men risken upplevs ändå såsom stor, och det hargjort att jag har velat ställa denna fråga.Anf. 16 Kulturminister ():Herr talman! återkommer till att viskall hjälpa människor i närområdet. Ja, vi gör judet. Vi är ett av de länder som kraftfullt ställer upppå bred front med humanitär hjälp, skydd, militärövervakning, räddningstjänst osv. Det hindrar dockinte att vi dessutom här i vårt land ger skydd åtmänniskor som är förföljda.Jag behöver inte kommentera . Den jämförelse som han gjorde medkosovoalbanerna håller inte alls, vilket han själv ärmedveten om.Anf. 17 (nyd):Herr talman! Jag skall inte förlänga debattenmycket. Jag hoppas bara att regeringen snabbttänker om och fastställer viseringskrav förkroatiska medborgare. Det skulle medföra attsvenska skattepengar används på bästa sätt.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på fråga 1993/94:564 om asylsökandefrån RwandaAnf. 18 Kulturminister ():Herr talman! i har frågatvilka åtgärder jag är beredd att vidta för attrwandiers asylansökningar skall behandlas enligtden praxis som har gällt för bosnier, somalier ochkosovoalbaner under 1993 och 1994.Inledningsvis vill jag tillrättalägga några uppgiftersom har åberopat i sin fråga.Utlänningsnämnden har intefattat några beslut i rwandiska ärenden på grund avosäkerheten om hur förhållandena i landet skallbedömas. gjorde nämnden en resa iRwanda med målsättning att därefter kunna fattabeslut. Däremot har man inte, som uppgivit, ännu gjort detta.När det sedan gäller den ''gruppasyl'' som StenAndersson menar att regeringen har beviljatbosnier, somalier och kosovoalbaner vill jag hävdaatt det är fråga om en missuppfattning. Det ärnämligen så att regeringen har fattat ett antal besluti enskilda ärenden, som avlämnats till regeringen,vad avser bosniska och somaliska medborgare.Besluten får därefter praxisverkan påInvandrarverkets och Utlänningsnämndenstillämpning i liknande fall. Det är således inte frågaom något gruppbeslut, utan varje ärende bedömsindividuellt.För kosovoalbanernas del har regeringen inte fattatnågot principbeslut. Däremot finns det många idenna grupp som omfattas av den s.k.tidsförordningen, vilken innebär att barnfamiljersom har sökt asyl före normaltfår stanna.För närvarande har regeringen inget ärendeavseende asylsökande från , varför någotpraxisbeslut inte heller är aktuellt. Däremot har jagfått uppgift om att rwandiskaärenden är under beredning och att beslut kommerinom kort. Dessa beslut får då praxisverkan förInvandrarverkets tillämpning.Anf. 19 i (m):Herr talman! Jag tackar för svaret. Jag skall förstbe om ursäkt. Uppgiften om att tre rwandier fickasyl fanns i pressen ochtorsdag. Jag fann ingen dementi, utan jag utgickfrån att uppgiften var korrekt.Är det ändå inte gruppasyl, fru statsråd, när detgäller 40 000 bosnier, 2 000 somalier samt 20 000kosovoalbaner? Den uppfattningen har väl sprittsrunt om i landet. Vi kan givetvis diskutera ordetgruppasyl. Men alla de barnfamiljer blandkosovoalbanerna som sökte asyl före den 1 januari1993 får normalt stanna. Det skriver statsrådet självi svaret. Detsamma gäller 40 000 bosnier plusanhöriga.Min fråga baseras på det faktum att vi har visat enenorm frikostighet mot bosnier, kosovoalbaner ochsomalier. I pågår ett inbördeskrig, därmiljontals människor lever under betydligt sämresociala förhållanden än de levde i som lämnadeBosnien, , Kosovo och Somalia.Min fråga är följande: Kommer man att visa sammagenerositet vad gäller eventuella asylsökande fråndessa länder? Kommer man att lägga ned likamycket pengar som man har haft råd att lägga nedpå de kategorier jag har nämnt tidigare, eller harman insett att man inte kan fortsätta med dennaytterst frikostiga asylpolitik?Anf. 20 Kulturminister ():Herr talman! För det första finns det ytterst fårwandier i . För det andra har vi visumtvånggentemot . För det tredjeförvånar det mig att i vågarsig på att göra en jämförelse mellan kriget i Bosnienoch kriget i . Att jämföra ett helvete medett annat helvete tror jag svårligen låter sig göras.Jag vill också rätta till en uppgift som finns i StenAnderssons fråga. Han säger att det har beslutatsom permanenta uppehållstillstånd för 100 000utlänningar på mindre än . Sanningen är attdet har fattats beslut omungefär 54 000 personer. Det kommer att bliytterligare några på grund av tidsförordningen.Låt oss beskriva vad som faktiskt händer med fakta,så att vi har en gemensam utgångspunkt attdiskutera ifrån!När regeringen fattar praxisbeslut sker det ienskilda ärenden. Sedan skall myndigheterna fattabeslut -- också i enskilda ärenden. Det kan finnasolika villkor och bakgrunder för olika personer.Det brukar ställas krav, inte minst från StenAndersson och personer med hans inställning, påatt vi åtminstone någorlunda skall kunna bedömavilka effekterna torde kunna bli vid olikapraxisbeslut.