prot · GH0950 · 1994-01-12 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:50Onsdagen den 12 januariKl. 9.00--11.091 § Meddelande om valAnf. 1 TALMANNEN:Jag får anmäla att val till Europeiska ekonomiskasamarbetsområdets (EES) gemensammaparlamentarikerkommitté och till kommer att företas vidmorgondagens sammanträde.2 § Svar på interpellation 1993/94:73 omsamspelet mellan den ekonomiska politiken ochmiljöpolitikenAnf. 2 Finansminister ():Fru talman! har ställt fyra frågor tillmig angående samspelet mellan den ekonomiskapolitiken och miljöpolitiken. Jag kommer attbesvara dessa frågor kortfattat. En utförligarebelysning av dessa frågor görs i finansplanensmiljöbilaga ''uthållig utveckling''.Finansplanens strategi för en snabb återgång till fullsysselsättning bygger på en snabb ekonomisktillväxt . Ekonomisk tillväxt äremellertid inte detsamma som ökad välfärd.Välfärden omfattar även andra dimensioner, t.ex.miljön. Syftet med miljöbilagan är att visa hur densnabba ekonomiska tillväxt som är nödvändig föratt öka sysselsättningen kan göras förenlig med enmiljömässigt hållbar utveckling som innebär attmiljöskulden inte ökar. Detta förutsätter bl.a.användning av miljöskatter.Stefan Attefalls första fråga gäller vilka åtgärderjag som finansminister är beredd att vidta för attekonomisk utveckling skall debatteras och mätas,inte enbart utifrån BNP-måttet, utan också urmiljö- och naturresurssynpunkt.Som svar på den frågan vill jag påpeka att det redanpågår ett arbete som syftar till att integreramiljöoch naturresursaspekterna i de traditionellamåtten på ekonomisk utveckling.På förslag av (SOU1991:37) har regeringen lagt ut tre uppdrag somskall leda fram till en bättre belysning avkopplingarna mellan ekonomi och miljö.Naturvårdsverket arbetar med att ta fram ettsystem av s.k. miljöindex, som skall ge en samladbild av tillståndet i några svenska ekosystem.Statistiska centralbyrån arbetar med att ta framfysiska miljöräkenskaper, som skall beskriva flödetav olika miljöförstörande substanser i ekonomin.Slutligen har fått i uppdrag attutarbeta monetära miljöräkenskaper, som skallvisa miljöförstöringens kostnader.Det är min uppfattning att resultaten av dessauppdrag kommer att avsevärt förbättra våramöjligheter att se kopplingarna mellan denekonomiska utvecklingen och miljö- ochnaturresursproblemen, och därmed även förbättraförutsättningarna för en miljömässigt uthålligekonomisk utveckling.I en internationell jämförelse ligger välframme på dessa områden. Det måste dockframhållas att det i många avseenden handlar omgrundläggande vetenskaplig kunskapsuppbyggnad.Vägen till ett färdigt system för löpanderedovisning av även ett begränsat urval avmiljökostnader torde därför vara ganska lång.Ett begrepp som vunnit snabbt insteg i den svenskadebatten är miljöskulden.Begreppet lanserades i en rapport frånMiljövårdsberedningen. Det har även framförtsönskemål, bl.a. från , omen regelmässig redovisning av miljöskuldensstorlek.Jag vill dock i detta sammanhang passa på attunderstryka att miljöskuldsberäkningarna ärbehäftade med minst lika stora problem somupprättandet av monetära miljöräkenskaper. Detframstår därför som orealistiskt att underde närmaste åren skulle kunna redovisaregelbundna, officiella beräkningar avmiljöskuldens storlek. Enligt min uppfattning börintresset istället i första hand riktas motKonjunkturinstitutets arbete med att ta framräkenskaper som visar de löpande kostnaderna förmiljöoch naturresursförstöringen.Det bör också understrykas i sammanhanget attmiljöräkenskaperna inte kommer att ersätta detraditionella nationalräkenskaperna. Avsikten är iförsta hand att komplettera nationalräkenskapernamed s.k. satelliträkenskaper som innehåller enredovisning av miljöförstöringens kostnader.Stefan Attefalls övriga tre frågor handlar om vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att de priser sommöter ekonomins aktörer bättre skall avspegla denverkliga kostnaden för det vi konsumerar ochproducerar, inkl. miljökostnaden.Jag vill böra med att framhålla att regeringen inomkort avser att tillsätta en parlamentarisk utredningsom skall utreda förutsättningarna för att belysaproblemen med en ytterligare miljöanpassning avskattesystemet.Utan att föregripa slutsatserna från dennautredning vill jag framhålla några olika typer avåtgärder vilka kan bidra till att införlivamiljökostnaderna i prissystemet, utan att dettaleder till en höjning av det samlade skattetrycket.--En möjlig åtgärd att differentiera skattesatsernaefter graden av miljöpåverkan, inom ramen för ettoförändrat totalt skatteuttag.--En åtgärd som prövats med framgång är att skapaavgiftssystem som innebär att de inbetalda medlenåterförs till de betalningsskyldiga. Avgiften påutsläpp av kväveoxid frånförbränningsanläggningar är ett exempel på ettsådant system. Avgiftsinkomsterna återbetalas tillde avgiftspliktiga i förhållande till mängdennyttiggjord energi.--Till de mindre beprövade ekonomiska styrmedlenhör system med s.k. överlåtbara utsläppsrätter,vilka inte behöver inbegripa något skatte- elleravgiftsuttag över huvud taget.--En möjlighet som diskuteras allt oftare är attgenomföra en s.k. skatteväxling, där beskattningenav miljöförstörande verksamhet ökas väsentligt föratt ge utrymme åt en sänkning av andra skatter,t.ex. på arbete, för att på så sätt förbättraförutsättningarna för tillväxt och sysselsättning.Samtliga dessa möjligheter bör övervägas.Jag vill i detta sammanhang även nämnabeskattningen av förmånsvärdet av tjänstebilar.Genom den schabloniserade utformningen ärmarginalkostnaden för privat körning medtjänstebil i många fall mycket liten. En naturligutgångspunkt är istället att förmånen i princip skallvärderas till ett belopp som motsvarar de kostnaderden skatteskyldige skulle ha haft om han självsvarat för dem. Beredningen av dessa frågor pågåri så att ett förslag skall kunnaträda i kraft . Syftet är att uppnåen mer korrekt beskattning och positivamiljöeffekter inom ramen för oförändrad nivå påbeskattningen av tjänstebilar och ett enkelt ochobyråkratiskt system.Jag vill här särskilt kommentera överlåtbarautsläppsrätter och skatteväxling.Möjligheten att använda utsläppsrätter har utrettsav . Utredningen pekade påbehovet av ytterligare belysning av ett antal frågor.Det är min uppfattning att utvecklingsarbetet börfortsätta med sikte på att introducera ettförsökssystem med utsläppsrätter så snart sommöjligt. Det är också viktigt att skapa system somöppnar möjligheter för handel med utsläppsrättermellan länder, inom ramen för internationellamiljökonventioner.När det gäller frågan om skatteväxling så kommerdenna att behandlas av den utredning som jag nyssnämnde. Det förtjänar dock att framhållas redannu att en skatteväxling är förknippad med vissamålkonflikter.För att undvika att skatteinkomsterna minskardrastiskt till följd av en skatteväxling är detnödvändigt att hitta en miljörelaterad skattebassom är relativt stabil. En stabil skattebas äremellertid liktydig med en svag miljöstyrandeeffekt. En skatteväxling kan dock innebära ensamhällsekonomisk förbättring även om utsläppeninte minskar, om skatten motsvarar densamhällsekonomiska kostnaden för utsläppen.Slutsatsen är att det är svårt att på samma gånguppnå en förbättrad miljö och säkerställaden finansiering som krävs för att kunna sänkaskatten på arbete.Förutsättningarna för skatteväxling förbättras omäven andra länder ökar sina miljöskatter. Det ärdärför glädjande att EU i sin vitbok om tillväxt,konkurrenskraft och sysselsättning framställerskatteväxling som en ny intressant möjlighet för attförbättra miljön och minska arbetslösheten iEuropa.Om blir medlem i EU kommer vi i ökadutsträckning att kunna påverka även andra länderatt införa miljöskatter vilket skulle gagna även densvenska miljön. Över huvud taget är ett ökatinternationellt samarbete en förutsättning för attSverige skall kunna klara dagens och framtidensmiljöproblem.Anf. 3 ():Fru talman! Jag vill först tacka finansministern försvaret på min interpellation. Det är ett omfattandesvar, och det är till stora delar mycket intressant.Det är ett bra svar att föra en diskussion kring. Jaghoppas att vi som kommer att delta i den härdiskussionen kan föra ett konstruktivt resonemang.Låt mig vara litet personlig och säga att dessa frågorär en av orsakerna till mitt politiska engagemang.Jag engagerade mig i politiken just för att på någotsätt kunna medverka till att skapa en ekonomi somär resursbevarande. Det har hänt mycket . Det vill jag gärna säga. Det har varit enpositiv utveckling.Men jag upplever också att vi kanske är inne i etttrendbrott , inte minst med tanke på deförhoppningar jag själv har på en utredning som seröver de ekonomiska styrmedlen ochskatteväxlingen. En sådan utredning kan, om allaparter är konstruktiva, verkligen innebära etttrendbrott och skapa ett ekonomiskt system som ärmer miljövänligt.Jag kommer själv ihåg hur jag i slutet av 70-taletdelade ut flygblad med krav på just skatteväxling,dvs. sänkt skatt på arbete och ökad skatt påmiljöfarliga utsläpp. Därför känns det skojigt att vitar ett steg framåt i den riktningen.Det var också en utredning som jag och , när vi på DN-debatt skrev omjust skatteväxling. Vi tror att det krävs den typenav samarbete och noggranna utredningar. Men detkrävs också att vi får långsiktighet i den här typenav beslut. Därför är det viktigt att det finns en breduppslutning bland politiker för detta och att allaparter är med på detta. Jag vill gärna bolla fråganom hur man ser på skatteväxlingsidén och detta attgå vidare med de ekonomiska styrmedlen under entioårsperiod vidare till och andradeltagare i debatten. Det är det perspektivet somdet handlar om när det gäller att skapa braförutsättningar och spelregler för näringslivet.Det finns två diken i debatten om ekonomiskastyrmedel och skatteväxling. Det ena är att man tari så att man nästan kräks för att visa sig så radikalsom möjligt, för att uttrycka sig litet kraftfullt. Manglömmer konkurrensförhållanden i omvärlden ochomställningsproblem. Man kastar ut barnet medbadvattnet.Det andra är att man problematiserar ihjäl den häridén och bara ser problemen. Detta är litet grand avatt gå in på ny mark. Då ser man bara problemenoch inte möjligheterna, och ingenting händer. Jagkan skymta litet av den typen av tänkande hos endel politiker i debatten. Jag menar att vi måsteförsöka jobba konstruktivt. Här har vi en möjlighetatt minska beskattningen på arbete och därmed ökasysselsättningen samt att även lägga beskattningenpå sådant som vi måste minska.Jag ser egentligen inte någon principiell skillnad iatt lägga beskattningen på miljöfarliga utsläpp,förbrukning av ändliga naturresurser,energiförbrukning osv. jämfört med att beskattaarbete. Den enda skillnaden är att arbetet är enstörre skattebas. Vi har en gång infört denskattebasen i , och därför har vi vant oss vidden. Det är det gamla industrisamhällets skattebasvi använder oss av och har fastnat i, i stället för attse de möjligheter som skapas för att läggatyngdpunkten i beskattningen mera på sådant somvi vill minska. Därigenom kan vi uppmuntra sådantsom vi vill slösa på, dvs. arbetskraft.Jag håller också med om det resonemang som försi miljöbilagan i finansplanen. Det handlar om attskapa ekonomiska styrmedel för att få nermiljöfarliga utsläpp. Där är vi inne på ett finlir föratt hitta de optimala skattesatserna och tekniken.En annan sak är att använda miljöbelastandeutsläpp och energiförbrukning som en skattebaslikaväl som vi använder arbete som en skattebas.Jag vill gärna se att man jobbar med bådametoderna.Om vi bara försöker hitta den optimala skattesatsenpå ett visst miljöfarligt utsläpp för att få nerförbrukningen exakt till den samhällsekonomiskakostnaden kommer vi att utreda ihjäl oss. Vikommer aldrig att finna den exakta avvägningen påalla områden, och det kommer att ta tid. Jag troratt vi måste jobba med två områden här. Jagupplever att detta också finns med i resonemangenom den här utredningen och i miljöbilagan. Jag sermycket positivt på detta.Låt mig säga några ord om mina frågor. Den förstafrågan handlar om hur vi skall kunna mätasambanden mellan ekonomi och miljö och föradebatten om detta. Där har ju Konjunkturinstitutetoch SCB olika uppdrag. En fråga till då: När beräknas dessa arbeten vara klara?Jag vet att en enda person jobbar med detta på KI.Detta är ju ett arbete som inleddes under den förraregeringen. Frågan är om är bereddatt medverka till att mer resurser skapas för attkunna påskynda det här arbetet. Det är ett ganskastort och omfattande arbete som måste få ta sin tid.Men det handlar ju också om hur mycket resurserdet här utredningsarbetet får.Den andra diskussionen kommer att beröras iutredningen. Det kan kanske vara bra att veta närden kommer att dras i gång. Jag ser det somangeläget att den kommer i gång så snabbt sommöjligt, men vi skall inte påskyndautredningsarbetets slutförande. Det viktiga medutredningsarbetet är att vi får en bredparlamentarisk uppslutning och att vi fårlångsiktiga spelregler för näringsliv, privatpersoneroch samhällsekonomin i stort.Jag vill gärna sluta med att koppla den härdiskussionen till en artikel som skrevpå DN-debatt för sedan, ,tillsammans med . Där skriverAnne att varje politiskt förslag bör granskasmed sikte på att tillväxten skall upp. Därmed gårarbetslösheten ned.Det låter vackert. Jag säger inte att det finns någotmotsatsförhållande i denna formulering till det jagsäger , men det är synd att vi så ofta fokuserar påjust detta i debatten. Jag tycker att formuleringenborde ha varit: Varje politiskt förslag bör granskasmed sikte på att få ner de miljöbelastandeutsläppen. Jag skulle vilja fråga omman har sprungit förbi den frågeställningen ellerom man upplever ett motsatsförhållande i denfrågan.Anf. 4 ():Fru talman! Det är en viktig fråga som StefanAttefall har tagit upp i interpellationen. Jag delarmånga av de åsikter som han har framfört här omvikten av att vi hittar system i den ekonomiskapolitiken som leder till en bättre miljö och framförallt stoppar den förstöring av miljö ochnaturresurser som vi har sett under mycket lång tid.Jag anser att det är en ganska stor framgång för ossi att vi har en miljöbilaga ianslutning till finansplanen. Den kopplarsambandet mellan miljö och ekonomi.Jag anser också att det är en stor framgång att dettamed skatteväxling nu diskuteras på allvar. Man harredan börjat ta små trevande steg på det området.Det är också frågor som vi har drivit . Det är oerhört viktigt att göra det. Vi harbeskattat arbetet mycket högt. Det var kanskeriktigt i en situation där vi hade ont om arbetskraft.I dag är det inte riktigt lika motiverat ur densynpunkten. Däremot är det felaktigt urmiljösynpunkt, eftersom det favoriserarmiljöstörande energisystem och andra system somtär på våra resurser och på vår miljö.Utgångspunkten för interpellationvar den artikel som finansministern skrev för en tidsedan. Där var kravet på en fyraprocentig tillväxtförutsättningen för att vi skulle komma till rättamed arbetslösheten. Jag vill inte riktigt på det sättetfixera en procentsats för tillväxten i förhållande tillhur många arbetstillfällen vi skall få. Ett mermiljöinriktat sätt att arbeta och en skatteväxlingkan ge till resultat att vi vid en lägre tillväxtnivåändå får fler arbetstillfällen. Därigenom skapar viockså bättre förutsättningar för en miljöriktigutveckling.Finansministern säger i svaret att vi historisktsammankopplar tillväxt med miljöförstöring.Tyvärr måste man nog säga att det fortfarande ärlitet grand på det sättet. Förbrukning avnaturresurser är också en form av miljöförstöring.Vi kommer inte bort från den situationen förrän vihar ett fungerande kretsloppssamhälle där viuthålligt nyttjar de resurser som vi har, där vibrukar och inte förbrukar. Då kan vi få en tillväxtsom inte tär på miljön och inte innebärmiljöförstöring. Försurningen, utsläppen avfreoner och koldioxidutsläppen är resultat av denutveckling vi har. Det leder till problem påmiljösidan.Som jag sade är det mycket positivt att vi fått dennamiljöbilaga. Det är en första utveckling mot en grönbruttonationalprodukt, en grön BNP. En sådan kankanske leda till att vi fårnaturresursräkenskaper som skulle ge oss enordentlig bild av hur den nationalförmögenhet somStefan Attefall skriver om i sin interpellationutvecklas, både när det gäller ekonomi och när detgäller de naturresurser och den miljö som vi har.En skatteväxling skulle kunna ge betydligt bättremiljö och mer jobb. Den skulle medföra att vinyttjade mer av biologiskt material i vårproduktion, att vi nyttjade återanvändning ibetydligt större utsträckning och att förnyelsebaramaterial skulle favoriseras. Det skulle leda till attförbrukningen av naturresurser inte skulle bli såstor och att skadliga utsläpp skulle minska. Detskulle också ge fler jobb, eftersom nyttjande avmänsklig arbetskraft skulle te sig billigare änanvändning av olika miljöstörande energislag.En klok vetenskapsman sade i något sammanhangatt vi har bara en enda jord och att vi måste vararädda om den -- vi får aldrig någon ny. Han sadeockså att de naturresurser som vi har på vår jord iform av metaller, olja, åkerjord osv. har vi en gångfått, och vi får aldrig några nya. Därför måste vivara rädda om dem och se till att vi brukar dem påett så rationellt och riktigt sätt att vi inte förstördem för oss och för våra efterkommande.Jag skulle precis som tillfinansministern vilja ställa frågan om det ändå inteär möjligt att få inte bara en litet snabbareutveckling av naturresursräkenskaper och en grönBNP utan också en övergång till att bättre beskattaförbrukning av naturresurser och miljöstörandeverksamhet och minska skatten på arbete.Anf. 5 ():Fru talman! och tagit upp en viktig fråga. Jag tycker som StefanAttefall också att finansministern har bemödat sigom ett utförligt svar.Det har länge talats om skatteväxling, och ävende föregående talarna har tagit upp en sådan. Dettahar blivit något av ett modeord, som alla använder.Alla partier i , utom möjligen Nydemokrati, och människorna i den europeiskaunionen talar om detta. Ett sådant modeord kanuttrycka ett slags kvalitativ förändring i debatteneller en ny inriktning. Det kan här vara fråga omett intresse som man tror skall ge politiska vinster,förutom lätt insedda fördelar ekonomiskt och förmiljöpolitiken.När nu dessa faktorer sammanfaller är det ingenslump. Det är någonting som är moget förbearbetning, och jag menar att det kan ske ganskaomedelbart.Vad gäller den målkonflikt beträffande detlångsiktiga och förutsägbara systemtänkandet omskattebasen som finansministern tog upp i sitt svarmenar jag att vi har målkonflikter i samtligaskattebaser. Som påpekade har vivant oss vid att beskatta arbete. Det är ensjälvklarhet. Vi skall naturligtvis också försöka attfå den insikten vad gäller sådant som på siktmissgynnar miljön.Jag menar att vi inte skall överdriva kravet på enomfattande utredning om dessa frågor. Jag ser fara för att vi missar det intresse som finns förbegreppet skatteväxling och för den metod som denrepresenterar, om vi nu sätter oss ned och granskardet under lupp utifrån alla tänkbaraförutsättningar. Det finns en betydande beredskapoch en acceptans för att börja . Jagskulle därför vilja få kommentarer frånfinansministern på vissa punkter.När kommer utredningen i gång? Kan man säganågonting om de direktiv som regeringen tänkerpå? Vad blir konsekvenserna om en utredningkommer i gång , men valresultatetkanske leder till ett regeringsskifte? Vad gör dennya regeringen?Det finns mängder av frågetecken, och jag tyckeratt den effektivaste signalen för en ändring avpolitiken vore att börja någonstans . Enytterligare faktor som talar för att göra någontingomedelbart är samspelet mellan miljösatsningarna ide här styckena och arbetslösheten. Även därvidlagfinns inom landet och på internationell nivå enbetydande acceptans av och en förståelse för vad ettsådant här system skulle komma att innebära.Anf. 6 ():Fru talman! Inom miljöpolitiken används olika ordvid olika tidpunkter, och handlar det omskatteväxling. Jag hade hoppats och trott att OlofJohansson skulle besvara denna interpellation,eftersom han gick ut mycket kraftfulltnär regeringen presenterade sin budgetpropositioni radion och i andra massmedier. Han talade om attdet nu skulle bli ett trendbrott och en skatteväxling.Det framställdes som någonting mycket nytt ochmycket annorlunda.Det var med mycket stor förväntan som jag lästedels det pressmeddelande som kom,dels bilagan i finansplanen. Den förväntan som jagsjälv och jag antar också andra hade fått pågrundval av de kraftfulla uttalanden sommiljöministern hade gjort kom dock något på skamnär jag läste vad det egentligen handlade om.I finansplanens miljöbilaga framhålls på s. 1:''Historiskt sett har många miljöproblem varitintimt sammankopplade med den ekonomiskatillväxten. Med ökande produktion iindustrisektorn följde länge ökande utsläpp avmiljöfarliga ämnen och även i andra avseenden ennegativ miljöpåverkan. Under de senastedecennierna har denna utveckling brutits på fleraområden i och övriga i-länder. ''Det var ju ett sant konstaterande.Också på s. 3 anförs något som jag tycker är värt attcitera:''På förslag av miljöräkenskapsutredningen (SOU1991:37) har regeringen därför lagt ut tre uppdragsom skall leda fram till en bättre belysning avkopplingarna mellan ekonomi och miljö. ''Därefter nämns och deandra myndigheter som arbetar med detta.På s. 7 heter det:''I introducerades ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken i mitten av 1970-talet.Användningen har därefter successivt ökat. Detstora genombrottet kom under slutet av 1980- ochbörjan av i samband med attMiljöavgiftsutredningen presenterade sinabetänkanden (SOU 1989:21, 84, samt SOU1990:59). ''Man undrar då vari det nya, det stora genombrottetbestår. Man kan läsa längre fram i denna bilaga attdet är att det nu skall utredas. Det är en utredningsom är det stora genombrottet. Det var väl intekonstigt om jag och kanske fler då tyckte att denförväntan som vi hade känt föll platt till marken.Det är inget fel med utredningar -- det är inte detjag menar. Men jag hade trott att det skulle kommanågot större och mer genomgripande än enutredning.På näst sista sidan i interpellationssvaret tarfinansministern dessutom litet grand loven av OlofJohanssons stora utspel. Längre ned på sidan stårdet skrivet att en skatteväxling dock kan innebäraen samhällsekonomisk förbättring även omutsläppen inte minskar om skatten motsvarar densamhällsekonomiska kostnaden för utsläppen.Slutsatsen är att det är svårt att på samma gånguppnå en förbättrad miljö och säkerställaden finansiering som krävs för att sänka skatten påarbete.Jag upplever att man ser på frågan på olika sätt.Olof var tvärsäker på hur det skulle bli.Finansministern uppvisar en viss tvehågsenhet ochmenar att det finns målkonflikter. Det är klart attdet gör det.Jag skulle vilja ställa en fråga till finansministerneftersom det är hon som svarar på interpellationen.Frågan har delvis ställts tidigare, men jag villtillföra följande: Har man från regeringens sidasamfällt ambitionen att införa skatteväxling?Jag vill också i likhet med fråga vilkentidsplan som kommer att gälla. Tre olikamyndigheter har redan fått utredningsuppdrag påganska . Jag undrar om den parlamentariskautredningen möjligen kan arbeta något snabbare.Anf. 7 ():Fru talman! En av vårt samhälles viktigasteödesfrågor är att förändra livsstilen hos människoröver hela världen, så att mänskligheten inteutnyttjar naturen mer än vad naturen långsiktigttål.Från liberal utgångspunkt är troligen den mestvärdefulla insats vi kan göra för att uppnå detta attutveckla och börja tillämpa ekonomiska styrmedeli miljöpolitiken. Därför är det mycket värdefullt attfinansplanen nu innehåller en grön bilaga.Jag kan instämma i mycket av det som har sagts härtidigare . Jag tycker också att det är väldigtvärdefullt att man nämner det svenska deltagandeti EU-samarbetet. kan säkert görautredningar som kan bidra till internationellutveckling, både inom EU och inom Förentanationernas många olika organ.Skatteväxling har blivit ett modeord, sägs det.