prot · GH0986 · 1994-04-12 00:00:00 — Nej, jag har inte avslagit något, utanbifallit de projekt vi tyckte nådde upp till enkvalitativ höjd och, om jag får uttrycka det så, därdet fanns en utvecklingspotential.Jag delar uppfattning attdistansutbildning är viktig. Jag tror dessutom att vikan vara överens om att man skulle ha gjort mycketmer mycket tidigare för att utveckla dennautbildningsform, i synnerhet i ett land däravstånden är så relativt stora och där det ärförhållandevis glest mellan studenterna.Vi har ställt ett utvecklingspotentialskrav på deprojekt som vi har bifallit. Det innebärnödvändigtvis inte, som jag antydde, att de som harlämnat in ansökningar men ännu inte fått dembifallna inte kommer att få det . Alternativtär de som inte har fått något bifall ännu långt ifrånstängda från att utveckla sina egna projekt så attelementen av utvecklingspotential blir starkare ochde senare kan få dem bifallna.De pengar som inte är utdelade försvinnergudskelov inte bara därför att pengar inte nu hardelats ut, utan de kan utnyttjas för stödjande avprojekt när ett sådant av betydande kraft finns.Får jag dessutom, herr talman, till detta lägga attinom ramen för deninformationsteknologikommission som regeringentillkallade utgörutvecklandet av distansutbildningsmetoder ett avde viktigare delprojekt somUtbildningsdepartementet är sysselsatt med. Jagtror personligen att vi bara är i början av en mycketdynamisk utveckling på det här området, där inteminst distansutbildning kan få betydelse för denkontinuerliga kompetensutveckling som allamedarbetare i arbetslivet kommer att behöva.Jag vill gärna säga att för mig är dessutomdistansutbildning någonting mera än envideokamera i ansiktet på en föreläsare somöverför bilderna till en ny föreläsningssal 10 milbort. Det är något mycket mer avancerat, mycketmer prövande och dessutom mycket mer löftesrikt.Anf. 112 ():Herr talman! Även vi i har provat denhär formen av att se varandra i ansiktet. Jag villgärna säga att jag menar att distansundervisning ärnågonting mer än så. Den kräver en utveckling avpedagogiken. Det är inte bara att filma varandraoch skicka över bilderna.De som har någon sorts projekt som hänger iluften, får de veta att de behöver utveckla sinaprojekt? Får de någon anvisning om hur det bör gåtill? Jag tror att det är viktigt att återföringen avinformation kommer till stånd.Jag var nästan inne på att fråga vad regeringentänker göra med de 22 miljoner som finns kvar.Man kan möjligen spara dem . Jag tyckerinte att man skall satsa pengar på dåliga projekt,det är inte alls det jag säger. Däremot tycker jag attdet är oerhört angeläget att man försöker användadem så gott det går, eftersom det troligen finnsutbildningsvilliga människor som bor litet långtfrån högskolor. Förekommer det någon sortsuppsökande verksamhet för att rekrytera, eller hurhar rekryteringen till distansutbildningen gått till?Anf. 113 Utbildningsminister ():Herr talman! Vi avser nu att gå tillbaka till dehögskolor som ännu inte fått projekt bifallna delsmed besked om detta, dels med en uppmaning attfortsätta arbetet.Jag skulle dessutom vilja ha en viss speciell typ avuppsökande verksamhet för att få fram godautvecklingsidéer. Dessutom skulle jag gärna viljainbjuda andra än högskolorna själva att ta initiativför att utveckla pedagogiken. Jag har vid tidigaretillfällen när jag tillfrågats om detta sagt att ett sättatt utveckla pedagogiken är att låta högskolorna takontakt med t.ex den informationsteknologisktinriktade industrin.Jag skulle också vilja pröva att vända på steken ochlägga dragkraften hos deninformationsteknologiska industrin för att isamarbete med högskolorna utveckla ny teknologiför undervisning. Sedan får vi jämföra resultaten.Jag tror att det finns en utvecklingsprocess sombara är i sin linda, som jag antydde tidigare. Jag villanvända de resterade resurser som finns kvar fråndet här året och de som finns för nästkommande årtill att stimulera den processen på bästa möjligautvecklingskraftiga sätt.Anf. 114 ():Herr talman! Jag har inga särskilda invändningarmot detta. tar det mycket tid för högskolornaatt syssla med diverse ansökningsprocedurer närdet gäller forskningspengar och liknande. Jag troratt det är oerhört angeläget att de får veta hur deskall hantera situationen. Det är ganska jobbigt fördem om de bara blir hängande i luften och inte fårveta vad som har hänt när de har lagt ner all dennakraft och tid på ansökningsprocedurer.Låt mig sedan nämna något om den pedagogiskautvecklingen. Kompetens i vuxenutbildning finns jui landet. Den bör kunna användas i de härsammanhangen.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1993/94:435 om denyrkestekniska högskoleutbildningenAnf. 115 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag tänker vidta för att den yrkestekniskautbildningen skall kunna bibehållas och utvecklas.Den yrkestekniska högskoleutbildningen, kalladYTH, är en del av all den fortbildning ochvidareutbildning som universitet och högskoloranordnar.Låt mig först ta upp förslaget om förändringar istudiestödet.Uppföljningar visar att många som gått igenomYTH har fått mer kvalificerade arbetsuppgifter ochhögre lön. Det finns skäl att anta att YTH ger likagod ekonomisk avkastning för den enskilde sommånga andra högskoleutbildningar. I första hand avdetta skäl har regeringen i årets budgetpropositionföreslagit att det särskilda vuxenstudiestödet intelängre skall utgå till YTH-studenter. Dessastudenter kommer härmed att likställas med övrigastudenter.När det gäller YTH:s framtid vill jag framhållaföljande:För framtida konkurrenskraft är detnödvändigt att stärka och utveckla denkvalificerade eftergymnasiala yrkesutbildningen.Regeringen har i propositionen Utbildning ochforskning: Kvalitet och konkurrenskraft (prop.1993/94:177) lämnat förslag i den riktningen. Ensärskild utredare skall nu tillsättas med uppgift attvidareutveckla förslaget. Självfallet kommerkvalificerad yrkesutbildning vid ochhögskolor även i fortsättningen att spela en viktigroll för kompetensutvecklingen i landet. Jag utgårfrån att såväl universitet och högskolor -- särskilt demindre och medelstora i vars profil sådana kaningå -- som näringsliv har intresse av att behålla ochvidareutveckla högre yrkestekniska utbildningar.Anf. 116 ():Herr talman! Jag tackar utbildningsministern ävenför svaret på den här frågan. Det finns ett par ordsom används mycket ofta numera. Det är''konkurrenskraft'' och ''kompetenshöjning''. Deåterkommer också i svaret på den här frågan.Regeringen har talat mycket om kompetenshöjningunder en lång tid.Detta handlar inte bara om ungdomar som skall fåen bättre grundutbildning i högskolan. Det handlarockså väldigt mycket om att kunna tillvaratayrkesverksamma äldre människors vilja tillutbildning samt att bygga på den erfarenhet som dehar. Jag menar att yrkesteknisk högskoleutbildningär ett redskap som vi redan har för detta. Det är tillråga på allt ett bra redskap.Vart man än vänder sig i landet säger man påhögskolorna att de kommer att tvingas att lägga nerden här utbildningen eftersom de inte kommer attfå några studenter till den. Det är detta som gör migorolig. Vad gör utbildningsministern om det intekommer några studenter? Det hjälper ju inte attsäga något om att man vill utveckla osv. om det intekommer studenter.Anf. 117 Utbildningsminister ():Herr talman! Den frågeställning som reser som en principfråga är egentligen långtmycket större. Den gäller inte ''bara'' denyrkestekniska högskoleutbildningen. Det handlaregentligen om hur vi skall kunna finansiera all fort-och vidareutbildning som människor i det härlandet behöver. Den kan vara av yrkesteknisknatur, men den kan också vara av teoretisk ellerannan natur. Medarbetare i arbetslivet kommerhela tiden att behöva ny kunskap.Jag skall ärligt och uppriktigt medge att jag inte harett färdigt svar på den frågan. Jag tror att denfinansieringsuppgift vi står inför är av mycket stordignitet. Det handlar inte bara om någon enstakaregel i ett studiefinansieringssystem. Det handlarom hur vi i praktiken skall kunna finansiera enutbildning till per yrkesverksam person. Dethandlar om att finansiera själva utbildningen, mendet handlar också om att finansiera denstudiesociala delen.Jag tror att vi måste finna en finansieringsform somförenar den enskilde själv, arbetsgivaren och detallmänna. I vilken kombination det skall ske kanjag tyvärr inte säga . Vi har startat endiskussion inom ramen för Agenda 2000 kringprecis dessa frågor. Den diskussionen böljar nufram och tillbaka ute i samhället. Jag är hemsktnyfiken på vilket resultat den kommer fram till.Jag har dessutom bett en särskild utredare,professor vid Göteborgsuniversitet, att i detalj ta sig an detta spörsmål föratt se vad han på vetenskaplig ekonomisk grundkan berika vårt beslutsunderlag med. Jag hoppasatt jag kan ha en mer definitiv uppfattning om hurdenna mycket stora och viktiga uppgift skall lösasnågon gång under hösten.Anf. 118 ():Herr talman! Jag håller gärna med om att vi har ettstort finansieringsproblem framför oss om vi skallkunna erbjuda människor återkommandeutbildning, livslångt lärande eller vad man vill kalladet, och om människor skall kunna ta emoterbjudandet. Detta är ett oerhört stort problem.Behovet av nya kunskaper är mycket stort, och detväxer snabbt.När nu detta är ett så stort problem och vi har enkompetenshöjande yrkesutbildning som just nu haren finansiering undrar jag varför vi skall ändra dettajust . Utbildningsministern har ju inte tänkt utnågot nytt att sätta i stället.Anf. 119 Utbildningsminister ():Herr talman! Det sista hänvisar tillär att vi har jämställt denna utbildning med andrautbildningar. Det tycker jag är en justering avsystemet som gör de fortsatta analyserna av definansieringsfrågor som vi har att behandla enklare.De problem som den kontinuerligakompentensutvecklingen har att möta -- oavsettvem det gäller och oavsett form -- är dels ett totaltfinansieringsbehov, dels en rättvisefråga. Vem skallfå del av det allmännas kostnadsersättning för sinvidare utbildning?När man granskar vad det allmänna ställerupp och betalar när det gäller kontinuerligkompetensutveckling i någon mening finner manatt det är en sinkadus vem som får möjlighet attfinansiera detta via skattemedel. Samtidigtkommer andra med minst lika stora behov inte inärheten av en finansiering.Herr talman! Det är därför jag har valt att i ettnågot bredare perspektiv försöka reda ut vad detallmännas uppgift är och hur den skall kunnahanteras så rättvist som möjligt gentemot allastuderande som önskar mera kunskap.Anf. 120 ():Herr talman! Blir problemet enklare ochsituationen mer jämställd om den här utbildningenmåste slå igen? Jag har litet svårt att se det. Kan deninte få leva som den gör intill dess attutbildningsministern har tänkt färdigt om denframtida, mer breda finansieringen avvuxenutbildningen? Vad gör utbildningsministernom det inte kommer några studenter ?Anf. 121 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag tror att överdriverrekryteringsproblemet. Om vi hamnar ien situation där det inte finns någon som vill utbildasig skall jag med stor bestämdhet återkomma för atthantera det problemet.Anf. 122 ():Herr talman! Och om utbildningsministern har sittämbete kvar då.Anf. 123 Utbildningsminister ():Herr talman! Det hoppas jag att jag kommer att ha.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1993/94:445 om den högreutbildningen i StockholmsregionenAnf. 124 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat mig om jagär beredd att medverka till att frågan om den högreutbildningen och forskningen iStockholmsregionen får en behandling som medgeren öppen och berikande debatt före beslut.Låt mig först säga några ord om proceduren när detgäller förstudien för mångfald. Jag gavsjälv utredningsuppdraget till denna i höstas.Eftersom vissa sakuppgifter saknats harutredningen inte kunnat färdigställas och görasoffentlig . funnits tillgänglig påUtbildningsdepartementet och spritts till berörda.Att förstudien fått spridning innan den var färdigoch offentliggjord är en sak som jag inte kan rådaöver.Den framtida utbildningen i ären så stor fråga att regeringen valt att i ett tidigtskede, dvs. redan efter en förstudie, be omriksdagens godkännande för fortsatt utrednings-och planeringsarbete. Förutsättningarna ochutgångspunkterna för detta arbete har regeringenpå basis av bl.a. den nu aktuella förstudien nyligenförelagt i propositionen Utbildning ochforskning: Kvalitet och konkurrenskraft (prop.1993/94:177). Under förutsättning av rikdagensgodkännande avser regeringen att tillsätta enkommitté för fortsatt utredningsarbete. Kommitténsförslag skall självfallet på vanligt sättremissbehandlas innan regeringen presenterarnågra slutgiltiga förslag för riksdagen.På frågan om jag är beredd att medverka till enöppen och berikande debatt före beslut om denhögre utbildningen i kan jagsåledes svara ett obetingat ja.Anf. 125 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret påfrågan, även om det kanske reser fler frågor än detger svar.Jag måste fråga utbildningsministern vad detobetingade jaet innebär. Frågan gäller ju denframtida utbyggnaden av den högre utbildningen iStockholm, en oerhört stor fråga, som många iregionen är intresserade av att få vara med ochresonera om. Vi har fått en proposition utan attnågot underlag har presenterats i vart fall förriksdagen.Utbildningsministern säger nu att förstudien finnstillgänglig i departementet. Det är mycketmärkligt, eftersom jag vid upprepade tillfällen harvarit i kontakt med departementet och bett att fåden. Där har man lovat att skicka över den så fortden finns tillgänglig. Det är mycket möjligt att nihar bedömt att inte och inte ensriksdagens utbildningsutskott är s.k. berörd part idet här fallet. Men vi skall ju ändå både hamöjlighet väcka motioner med anledning avpropositionen och behandla den inom mycket korttid. Jag tycker därför att det hade varit skäl förutbildningsministern att se till att vi har ett vettigtunderlag för detta.Betyder nu utbildningsministerns ja att direktiventill kommittén kommer att vara att frågan skallprövas förutsättningslöst och att kommittén inte ärbunden av de skrivningar som Per har gjorti sin proposition vad gäller lokalisering,organisation och många andra frågor, där jag ändåhar förstått att Per har ett och annat somhan nog bra gärna skulle vilja styra och ställa med?Det som är intressant för den här regionen är ju attfå vara med och påverka innan fattarnågra beslut i den här frågan, beslut som binder ossvad gäller lokalisering och organisation.I annat fall tycker jag att Per har ageratprecis som han sade på sin stämma att detvar bra att agera: Gör det så snabbt att ingen hinnermed att fundera och reagera! Om man fattar beslutkvickt, kan man få igenom det man vill. I höstaslovade Per mig att han inte skulle agera pådet viset i den här frågan. Jag var nämligen rädd föratt det skulle gå till precis på det här sättet.Anf. 126 Utbildningsminister ():Herr talman! citerar mig som en vissstörre potentat än jag citerar en mycket större bokän ens en riksdagsskrivelse. Jag skall avstå från attgå in i en polemik om den saken. Det var jag somfällde uttalandet, och jag har därmed i någonmening tolkningsföreträde om uttalandetsutformning och innebörd.Jag skall i stället vända åter till den fråga som dennadiskussion handlar om, nämligen hur vi skall ordnaden högre utbildningen och forskningen iStockholmsregionen. Regeringen har redovisat vadregeringen anser i den proposition som jag tidigareciterade. Vi har i det sammanhanget sagt att deolika lokaliseringsalternativ som finns angivnaenligt regeringens mening inte står i strid medvarandra. Vi har dessutom föreslagit att 1,2miljarder kronor ur de gamla löntagarfondernaskall anslås för ett slags grundplåt förforskningsutvecklingen inom ramen för den nyas.k. Söderstrukturen.Detta, herr talman, är regeringens uppfattning. Vihar både i propositionen och i samtal medberörda, inklusive själv,understrukit att vi självfallet under den process somskall följa fram till dess att ett slutgiltigt detaljeratförslag är färdigt, är angelägna om att finna enlösning som tillgodoser så många intressen sommöjligt.Låt mig, herr talman, understryka att det i dettasammanhang finns fler intressen än bara det i ochför sig viktiga inomregionala intresset iStorstockholm. Min utgångspunkt är att finna enlösning som är gagnelig för landet i dess helhet ochsom kan bidra till att göra mer attraktivt förföretag, för studenter och för intressenter av allakategorier som just nu tittar på vårt land och prövardess framkomstmöjligheter.Anf. 127 ():Herr talman! Jag är alldeles övertygad om att bådeutbildningsministern och jag och även alla andra iden här kammaren drivs av en vilja att skapa enattraktiv, bra och högkvalitativ utbildning såväl iStockholmsregionen som på alla andra ställen ilandet. Det råder alltså ingen motsättning på denpunkten. Frågan handlar om hur vi tar oss fram tillett sådant beslut.Jag vill nu fråga utbildningsministern: Hur skall ensådan här kommitté vara sammansatt? Ärutbildningsministern beredd att ge denna kommittéen bred parlamentarisk sammansättning och ocksålåta andra intressenter från regionen ingå i den? Ärutbildningsministern beredd att låta kommitténpröva också andra modeller för en utbyggnad avhögskolan i än den modellsom tas upp i propositionen? Ärutbildningsministern beredd att låta kommitténpröva också andra lokaliseringsalternativ än de somfinns i propositionen? Vi har ju inte sett vad somfinns i förstudien -- kanske finns det ännu fleralternativ där. Är utbildningsministern beredd attlåta kommittén pröva också en annan utformning avden här högskoleutbildningen, t.ex. i ennätverksorganisation?Anf. 128 Utbildningsminister ():Herr talman! undrar om jag ärberedd att pröva en nätverksorganisation. Såvittmig är bekant är det just en sådan organisation somdiskuteras i propositionen -- det ser man om manläser vad som står där. Jag kan därför inte rimligtvisbeslås med att vara emot en nätverksorganisationi det som regeringen har avlämnat som förslag tillriksdagen.Jag utesluter inte att det finns också andraorganisationsformer som står i överensstämmelsemed de kvalitativa krav som propositionen anger.Svaret på alla frågor är alltså attregeringen är beredd att med stor öppenhet och påden grund som propositionens förslag till riksdagenutgör söka samla så många intressenter sommöjligt, i denna region men också utanför den, föratt i södra delen av skapa enhögskoleutbildning som uppfyller de högst ställdainternationella kraven.Jag vill sedan, herr talman, beklaga om EvaJohansson har haft svårigheter att få ut denförstudie som emellertid alla andra har haftutomordentligt lätt att få tag på. Jag kan försäkraEva om att jag inte har instrueratUtbildningsdepartementet att negativt särbehandlahennes önskemål.Anf. 129 ():Herr talman! Jag är övertygad om attutbildningsministern inte har gjort det. Det skulleha varit mycket uppseendeväckande om han hadegjort det. Vi är faktiskt flera som ännu inte har settförstudien trots att vi mycket aktivt har försökt attfå fatt i den, eftersom detta i allra högsta grad beröross. Så sent som bara någon vecka innanpropositionen avlämnades fanns förstudien intetillgänglig. Det är då mycket märkligt attutbildningsministern i sitt svar säger att förstudienkom . sadenämligen en till utbildningsministern mycketnärstående medarbetare att den ännu inte fanns atttillgå. Nog om det.Det är bra om utbildningsministern nu kangarantera att det inte finns några bindningar för denorgansiationskommitté som jag också tycker skallkunna komma i gång med jobbet, utan attkommittén framför sig har ett förutsättningslöstarbete. I så fall innebär det att det som står ipropositionen mer får betraktas som ett exempel påvad som skulle kunna ingå men att det också kanfinnas andra lösningar. Jag tycker att detta ärriktigt, och jag skall med mycket stort intresse såsmåningom läsa direktiven till kommittén och ocksånaturligtvis ta del av hur den är sammansatt.Anf. 130 Utbildningsminister ():Herr talman! är det svårt att göra sigförstådd. Mitt enkla svar är: Regeringensuppfattning framgår av propositionen. På dengrund som propositionen redovisar inviterar vi nuberörda parter att finna en klok och framgångsriklösning för högskoleutbildningen i Stockholm.Svårare än så är det inte -- men heller inteenklare, eftersom det är en prövande ochutmanande uppgift som organisationskommitté,regering och riksdag står inför.Anf. 131 ():Herr talman! Ja, vi är ense om att det ibland är svårtatt förstå vad som sägs. Skall den här kommitténsarbete vara förutsättningslöst eller inte,utbildningsministern? har utbildningsministernpå kort stund haft bägge uppfattningarna. Han harsagt dels att arbetet är styrt av vad som står ipropositionen, dels att kommittén får pröva ocksåandra alternativ. Det här är angeläget för oss att fåreda på. Vi står i begrepp att väcka motionerutifrån en proposition som inte är särskilt tydlig i dehär avseendena.Anf. 132 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag upprepar för tredje gången:Regeringens uppfattning framgår av propositionen.Där finns vissa uttalanden. Det finns t.ex. ettuttalande om att skall anslås.Den grunden gäller, liksom också övriga ipropositionen redovisade utmaningar i södraStorstockholm. Jag säger det för tredje gången,herr talman: På den grunden är alla hjärtligtvälkomna att bidra i och kring det arbete somOrganisationskommittén kommer att ta initiativ till.Så är det. Jag är ledsen, , men jagkommer inte längre i att klargöra vilka villkor somkommer att gälla. Resten kommer att framgå avOrganisationskommitténs direktiv.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1993/94:145 till socialutskottet1993/94:182 till kulturutskottet1993/94:218 till socialutskottet1993/94:221 till socialförsäkringsutskottet1993/94:230 till skatteutskottet1993/94:242 till utbildningsutskottetMotionerna1993/94:K51--K53 till konstitutionsutskottet1993/94:Ju32 och Ju33 till justitieutskottet21 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden1993/94:KU23, KU29 och betänkanden /94:FiU9 ochFiU12Skatteutskottets betänkanden /94:SkU36--betänkanden /94:JuU19,JuU20 och betänkanden /94:LU12, LU16,LU17 och betänkande 1993/94:KrU22Trafikutskottets betänkanden /94:TU21--betänkanden /94:NU15 ochNU1622 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1993/94:174 konvention ochrekommendation om förebyggande av storolyckorinom industrin1993/94:210 Särskilda konkurrensregler förlantbruket1993/94:243 Försäljning av AB Tipstjänst tillsvenskt föreningsliv m.m.Motionernamed anledning av prop. 1993/94:130 Ändringar ibrottsbalken m.m. (ansvarsfrihetsgrunder m.m.)1993/94:Ju34 av ()med anledning av prop. 1993/94:159 Utvisning pågrund av brott1993/94:Sf35 av ()1993/94:Sf36 av m.fl. (s)1993/94:Sf37 av (nyd)med anledning av skr. 1993/94:175 Åtgärder motbuller i fjällområden och skärgårdar m.m.1993/94:Jo54 av (-)1993/94:Jo55 av ()1993/94:Jo56 av m.fl. (s)1993/94:Jo57 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1993/94:231 Utvidgadkompensation för viss dieseloljeskatt, m.m.1993/94:Sk41 av ()1993/94:Sk42 av m.fl. (s)betänkande1993/94:KU24 Inkorporering avEuropakonventionen och andra fri- ochrättighetsfrågorTrafikutskottets betänkande1993/94:TU24 Finansiering av vissaväginvesteringar i m.m.23 § Kammaren åtskildes kl. 18.41.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m.ajourneringen ochav förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.