prot · GH0964 · 1994-02-22 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:64Tisdagen den 22 februariKl. 14.00--14.581 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 15 och 16 februari.2 § Svar på fråga 1993/94:353 om bensin ochmiljöAnf. 1 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig om jagavser att återkomma med förslag som stöderanvändandet av en lägre bensenhalt.Naturvårdsverket har på regeringens uppdraglämnat förslag till miljöklasser för bensin i syfte attgynna användningen av sådan bensin som ärmindre skadlig för hälsa och miljö än dagenskvaliteter. Förslagen har remissbehandlats.Regeringen har redan vidtagit ett antal åtgärder föratt minska bensinens påverkan på hälsa och miljö.Bl.a. har skatteskillnaden mellan blyad och blyfribensin ökats. har den blyade bensinen enmycket liten del av marknaden. Regeringenredovisar i en proposition det fortsattaarbetet för att få till stånd en total övergång tilloblyad bensin. I propositionen anges att regeringenunder efter genomförd notifieringsprocesskommer att ändra förordningen om motorbensin idetta syfte.Bensinens påverkan på hälsa och miljö måste dockminskas ytterligare. En lägre bensenhalt är enviktig åtgärd i detta avseende. Det är glädjande attbättre bensin redan finns på marknaden. Det visaratt det finns förutsättningar att minska skadorna påhälsa och miljö. Regeringen bereder förnärvarande förslag till åtgärder.Anf. 2 ():Fru talman! Jag tackar för svaret på min fråga tillmiljöministern. Svaret andas rätt välvilligbehandling av frågorna. Anledningen till att jagställde frågan var och är den utveckling som finnspå marknaden.Professorn i organisk kemi, ,menar att det viktigaste resultatet är attkatalysatorernas livslängd ökar, somutsläppen av kväveoxider och kolväte minskarbetydligt, om vi skulle övergå till användningen avdenna typ av bensin. Det är just utsläpp avsvaveloxider, kväveoxider och kolväten som är deöverskuggande miljöproblemen. Det visar ocksåatt inte minst i Stockholmskommun har varit på bettet. De vill så snabbt sommöjligt övergå till den här typen av bensin.Jag tolkar svaret så att statsrådet och regeringenmer eller mindre tillmötesgår ,och andra instansers, strävan för ett snabbtpåskyndande för att underlätta för detta. Jagförutsätter då att regeringen ändrar förordningen iden riktningen.Fru talman! Det är inte bara bilarna som berörs,utan även, och det är viktigt, husfasader, statyer,m.m. Inte minst arbetsmiljön berörs. De somjobbar med det här, inte minst bilelektrikerna ochbilmekanikerna, men även kunder som arbetarmed bensin då de tankar sin bil eller har garage,o.s.v. Det finns många faktorer som talar föratt regeringen skall skynda på. Jag är medveten omatt det har gjorts vissa åtgärder, men gäller detatt handla snabbt, herr miljöminister. Jag hoppasatt det ligger ett förslag på riksdagensbord.Anf. 3 Miljöminister ():Fru talman! Det är riktigt att vi i ett tidigt skede harvalt en strategi som innebär miljöklassning av olikasorters drivmedel och av fordon. Båda de här tvåvägarna är nödvändiga eftersom de måste samspelamed varandra.Det senaste som har inträffat på fordonssidan är attNUTEK har gått ut med ett upphandlingsförslagom t.ex. el/hybridbilar med statligt stöd. Det varockså av det skälet som vi uppdrog åtNaturvårdsverket att utreda de mer tekniskafrågorna som har att göra med förordningen ommotorbensin och därtill hörandeproblemställningar.Nu har vi alltså materialet i departementet, och vihar inte för avsikt att vänta på någonting. Vi har fåttin remissvaren, och arbetar vi för högtryck föratt få fram ett förslag.Däremot är det ganska naturligt att jag inte i det härskedet, innan jag själv ens har hunnit fåföredragningen av hela materialet, skulle kunnautlova en exakt lösning på problemet. Det handlarom att så snabbt som möjligt få fram förslaget. Jagvill gärna ha sagt att det är bra att marknaden rörpå sig. Det sade jag också i frågesvaret.Anf. 4 ():Fru talman! Det som miljöministern säger visar ettekonomiskt perspektiv och är en ekonomisk fråga.Jag har viss förståelse för att statsrådet intekan ge ett konkret besked. Men jag tror att detfinns många faktorer inte minst i de befolkningstätaområdena, som , , ,och , där det är viktigt att man fårklara besked och klara signaler från regeringen.Nu får vi avvakta den fortsatta hanteringen. Jagförutsätter att man så snabbt som möjligtpåskyndar hanteringen så att denna typ avklassificering kan ändras. Det finns både miljö- ocharbetsmässiga skäl som är tillräckliga för att vi skallkunna ro hem skutan.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på fråga 1993/94:362 om upparbetningav kärnbränsleAnf. 5 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig om vilkaåtgärder jag tänker vidta för att svensktkärnbränsle i inte skall upparbetas.Den svenska politiken när det gäller använtkärnbränsle är inriktad på direkt slutförvaring utanupparbetning. Om detta råder det en bred enigheti . Tanken på att upparbeta svensktkärnbränsle i är emellertid avbetydligt äldre datum än den nuvarande politiken.Redan 1965 påbörjade diskussioner meddåvarande UK Atomic Energy Authority om ettupparbetningskontrakt. Den 28 november 1969undertecknade och ettkontrakt som omfattade uran. senareöverfördes kontraktet på plc(BNFL) som driver verksamheten vidSellafield.Totalt har levererat 785 bränsleelementmed ett ursprungligt uraninnehåll på . Vidfem olika tillfällen har regeringar med varierandepolitisk sammansättning beviljat tillstånd förutförsel av delmängder av det använda ochkontrakterade kärnbränslet till ,nämligen , , den14 , och den 25 juni1981. Enligt kontraktet avgör BNFL när bränsletskall upparbetas. Enligt en uppgift planeras dettaske omkring år 2000.Kontraktet mellan och är ettcivilrättsligt avtal tecknat mellan två enskildaparter. Den kan därför intedirekt, påverka ett beslut om upparbetning av detsvenska materialet. Ett agererande kräver såledesmedverkan av kontraktsparterna. Inomdepartementet pågår dock överväganden om vilkaåtgärder som är möjliga.Anf. 6 ():Fru talman! Jag tackar miljöministern för svaret,även om det inte innehöll svaret på min fråga somvar vilka åtgärder miljöministern tänker vidta. Attöverväganden pågår tycker jag inte är något svar.Jag hoppas att de här övervägandena kommer attleda till konkreta och kraftfulla åtgärder frånregeringens sida. Det är helt nödvändigt.Det är tragiskt att upparbetningsanläggningen iThorp i kunde starta medupparbetningen av utbränt kärnbränsle den 17januari -- som den andra förhandlingenom icke-spridningsavtalet satte i gång.Omfattningen av upparbetningen i de nyaanläggningarna som kommer att sätta i gång under1990-talet i , och Japanleder till att man på detta sätt kommer attproducera mer plutonium än vad som finns i helavärldens kärnvapenarsenal.Plutonium är ett av de giftigaste ämnen i världen.Från den gamla anläggningen i harnärmare plutonium läckt ut i havet.När den nya upparbetningsanläggningen i gång räknar man med att de radioaktivautsläppen tiofaldigas. Stränderna runt denirländska sjön är redan smittade medradioaktivitet. Också cancerriskerna ökar med dennya anläggningen.Jag förstår inte varför inte tvingar OKG ABatt ta tillbaka det svenska kärnbränslet. Riksdagenär ju enig om att det inte skall ske någonupparbetning av svenskt kärnbränsle. Jag kännertill att ifrågavarande kärnbränsle fraktades frånSverige till innan detta principuttalandegjordes. Jag upprepar därför min fråga tillmiljöministern: Vad tänker miljöministern göra föratt ta tillbaka kärnbränslet till , så att detinte blir upparbetat? Vilka påtryckningar kan göraspå för att bränslet inte skall upparbetas?Anf. 7 Miljöminister ():Fru talman! Miljö- och naturresursdepartementet,dvs. den , och har vid upprepade tillfällen under år1993 skrivit till de engelska myndigheterna. Jagantar att känner till det. I dessaskrivningar har de problem som härnämner vad gäller upparbetningen påpekats. Dethar inte gett något resultat. Anläggningen kommeratt startas. Den har givits vederbörliga tillstånd.Att jag inte svarar på själva frågan beror på attregeringen inte har någon direkt möjlighet tillpåverkan. begär alltså att jag, tillföljd av ett avtal som träffades , skalltala om vilka åtgärder regeringen kan pröva för attstätta press på . Jag tänker inte villfara detönskemålet.Jag hoppas naturligtvis att inte skallbehöva pressas. Jag hoppas att man skall förstå attregeringens inställning utgör en del av Sverigessamlade politik, som innebär vissa politiska ochetiska regler. Om vi har motarbetat tillkomsten ochstarten av upparbetningsanläggningen ochom som nation numera har en annan politiknär det gäller upparbetning av använt kärnbränslefår man försöka lösa detta problem i överläggningarmellan företaget, och regeringen, eller part somregeringen utser.Det är mitt officiella svar. Om problem i en sådanhantering uppstår, återkommer regeringen till detnär så blir aktuellt.Anf. 8 ():Fru talman! I en uppvaktning som Greenpiecegjorde av den 16 decemberframkom att miljöministern anser att det är OKGAB som skall bryta avtalet och att regeringen intekan göra det. Jag förstår det. Men VD:n i OKGAB, , påstår att han inte kommer attta några som helst initiativ för att bryta kontraktet.I ett sådant läge måste regeringen sätta press påOKG AB på något sätt. Regeringen måste ocksåvidta åtgärder för att kunna ta hem bränslet tillSverige, vilket kommer att kosta pengar.Jag har också fått veta att miljöministern vid dennauppvaktning sade att regeringen kan medverka tillatt ställa pengar till förfogande urFinansieringsfonden när det gällerkärnbränsleavfall, för att bekosta återtransport tilloch förvaring i på samma villkor som förallt annat avfall. Jag förmodar att det är möjligt förregeringen att åtminstone klart uttala detta.Anf. 9 Miljöminister ():Fru talman! Regeringen har redan diskuterat hurman skulle kunna hantera frågan i den delen. Närett svenskt företag i god tro sluter ett avtal -- i ensituation där nuvarande restriktioner vad gällerupparbetning inte föreligger -- är det ganskanaturligt att det företaget inte skall straffas för det.Däremot handlar det om ifall det finns en god viljaatt mot ersättning leva upp till dagens svenskapolitik, en politik som alltmer håller på att bli eninternationell politik.Jag kan gärna föra diskussionen ett steg ytterligare.Komplikationerna är ju inte slut i och med att detsker en upparbetning. Jag påpekar det om det tilläventyrs är någon som tror det. Det som händerefter upparbetningen är det viktiga.Anf. 10 ():Fru talman! Låt mig komplettera med att ställafrågan vars svar jag förmodar att miljöministernatänkte ge, nämligen: Vad skall det upparbetadekärnbränslet användas till, och var skall detanvändas? Jag förmodar att miljöministern kanbekräfta att det inte kommer att användas i svenskakärnkraftverk. Vad skall vi då ha det till?Jag är mycket medveten om att detta oavsett vilkenregeringen vi än har, kommer att bli ett problem.Frågans hantering är viktig -- oavsett parti.Låt mig även fråga: Hur kommer detta problem attlösas om blir medlem i den europeiskaunionen? Vi måste väl först klara ut hur det svenskakärnbränslet skall hanteras och vad vi kan göra meddet innan blir medlem. Om vi inte gör detfår en annan motpart än ,nämligen hela Euratom med alla de regler ochkomplikationer som det medför.Anf. 11 Miljöminister ():Fru talman! Det är inte nog med det! Från början ärdetta använda kärnbränsle amerikanskt uran. Detbetyder att är bundet till amerikanskabestämmelser när det gäller att flytta ifrågavarandekvantitet. Bindningar till andra stater finns oavsettkonsekvenserna av ett eventuellt svensktmedlemskap i det att en sådan här kvantitet av utbräntkärnbränsle upparbetats erhåller man en inte såliten kvantitet plutonium. Det är problemet. För attdet skall kunna komma till användning förutsätterdet att plutoniumet går till en bränslefabrik,förmodligen en bränslefabrik i förbränsleproduktion -- i finns det inte någonsådan fabrik. Det handlar då om plutoniumberikaturanbränsle, som är giftigare och farligare ännormalt bränsle. Det betyder i sin tur att det krävstillstånd från regeringen för att man skall kunnafortsätta den vägen.Denna fråga kanske inte lämpar sig en frågedebatt.Frågan är nämligen större än så. Men jag vill nämnaatt komplikationerna inte slutar i och medupparbetningen; komplikationerna börjar då. ha klart för sig, och det har man påOKG AB.Anf. 12 ():Fru talman! Jag håller med miljöministern om attproblemen bara börjar vid en upparbetning.Enbart de uran som har lagrade iSellafield ger plutonium. Det äroansvarigt att inte agera kraftfullare, både motmiljön och mot de engelska barnen. bordeta tillbaka sitt kärnbränsle. Kanske skulle ävenandra länder kunna efterfölja ett sådant exempel,så att upparbetningsanläggningen inte blirlönsam. Det vore en välgärning. I denna fråga krävsalltså ett kraftfullt och tydligt agerande frånregeringens sida.Anf. 13 Miljöminister ():Fru talman! skall vara försiktig medvalet av ord. Det är inte den nuvarande regeringensom ställt oss i den situation som vi nu befinner ossi. Allt det som nu säger borde i såfall ha hanterats av tidigare regeringar. Det gjordesdock inte. Det visar att man antingen inte ville göranågot eller att man inte förmådde.Det betyder att denna fråga inte är så enkel. Det ärockså fel att skapa intrycket att de gamlalåsningarna är enkla att lösa upp. Det handlar inteenbart om ett kraftfullt agerande; det handlar omatt inte direkt ha medlen till sitt förfogande, somjag sagt i mitt skrivna svar. Det krävs ett indirektagerande för att kunna lyckas.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på fråga 1993/94:358 omgränskontrollenAnf. 14 Kulturminister ():Fru talman! har frågatutrikesministern vad regeringen avser göra för attden nordiska passfriheten även i fortsättningenskall gälla alla svenska medborgare. Arbetet inomregeringen är så fördelat att det är jag som skallsvara på frågan.Den nordiska passkontrollöverenskommelsengäller mellan , , ochNorge . tillträddeöverenskommelsen 1965.Överenskommelsens huvudprincip är att alla skalltillåtas resa direkt från ett nordiskt land till ettannat över ett godkänt gränsövergångsställe utanatt genomgå passkontroll. En sådan kontroll skall iprincip endast behöva företas vid respektivenordiska lands yttergräns, som därmed utgör ettgemensamt ansvar för de nordiska länderna. Denfulla fria rörligheten gäller nordiska medborgare. Iöverenskommelsen finns dock ambitionen uttaladatt inom underlätta rörligheten även föricke nordiska medborgare som haruppehållstillstånd i något av de nordiska länderna.Om ett nordiskt land medgivit viseringsfrihet förmedborgare i ett tredje land innebär dettaemellertid inte att en sådan person fritt kan resa ini övriga nordiska länder. Varje nordiskt land harmöjlighet att vid sin gräns stickprovsvis kontrollerain- och utresande personer från eller till annatnordiskt land för att tillförsäkra sig att reglernaföljs.Tillämpningen av överenskommelsen följs upp avrespektive lands centrala utlänningsmyndigheter, ivårt fall , vid det möten. Senast vid utskottetsmöte informerade att manutfört stickprovskontroller vid den svensk-danskagränsen för att förhindra inresa i frånSverige av tredjelandsmedborgare utanresedokument och/eller giltiga visa. Utskottetsnästa sammanträde äger rum i april i år.Det är fråga om stickprovsvisa kontroller för attkontrollera inresa i från avpersoner som inte omfattas av den nordiskapassfriheten. Det är således inte fråga om eninskränkning i passfriheten för nordiskamedborgare. Jag förutsätter att emellertid attfrågan om stickprovens omfattning tas upp i detNordiska Utlänningsutskottet.Anf. 15 ():Fru talman! Jag blev mycket upprörd när jag lästei att gränskontrollen skall skärpas.De som skall utsättas för denna kontroll är personersom inte har nordiskt utseende. Att man på grundav sitt utseende skall utsättas för kontroller kan jaginte tolka på annat sätt än som en form av rasism.Statsrådet sade i sitt svar att passfriheten skall iprincip gälla alla personer. Detta gäller inte fullt utför icke-nordiska medborgare, men ambitionen äratt även de skall omfattas av passfriheten. Menäven svenska medborgare kommer att på grund avsitt utseende att drabbas av denna kontroll.Jag har fått brev och telefonsamtal från olikapersoner som är mycket upprörda. Det är personersom har svenskt medborgarskap men som har etticke-nordiskt utseende. Jag har fått brev från enman vars sambo är ''svart''. Hon har bott i och varit svensk medborgare . Honjobbar inom och är mycket uppskattaddär. Men vid gränsen när hon var ''påväg hem'' frågade den kvinnliga polisen efterhennes pass. Vidare frågade polisen om hon varsvensk medborgare. Brevskrivaren säger att hansväninna hänvisade till passet och att polisen svaradeatt det kanske inte var äkta och att hon skulle säganågot på svenska. Det var en väldigt förnedrandesituation för dessa personer.Jag menar att denna extra kontroll gäller svenskamedborgare med icke-nordiskt utseende. De skallbevisa att de inte behöver ha pass. På det sättet blirdet fråga om diskriminering. Även om dessapersoner har rätt till fri rörlighet kommer de ifortsättningen inte att få det.Mina egna barn har ett icke-nordiskt utseende.Skall de behöva ha passen med sig när de skall resatill ?Anf. 16 Kulturminister ():Fru talman! Överenskommelsen innebär att det ärtillåtet att göra stickprovskontroller. Då skall detvara fråga om stickprovskontroller och inte någongenerell regel om att vissa skall utsättas förkontroller. Självfallet måste denna hanteringutföras med omdöme. Det gäller naturligtvis påbåde den svenska och den danska sidan.Sedan går det inte att bortse från att det finns litetav Moment 22 i detta. Nordiska medborgare får åkamellan länderna och behöver inte ha pass med sig.De har rätt att vistas i ett annat nordiskt land utanpass. Men vid en stickprovskontroll skall de visa attpassfriheten kan tillämpas, dvs. de skall på någotsätt visa att de är nordiska medborgare. Det kan ioch för sig ske på annat sätt än att man regelmässigtmåste ha passet med sig. Där är frågan hur dessastickprovskontroller skall hanteras.Jag utgår från att det Nordiska Utlänningsutskottetskall ta upp dessa frågor. frågagäller inte bara hur tillämpar dessarutiner utan även hur gör det.Anf. 17 ():Fru talman! Ja, då har vi frågan omstickprovskontroller. Vad jag har förstått är det intefråga om stickprov. I så fall skulle vem som helstkontrolleras, även den med nordiskt utseende. Detskall vara fråga om riktiga stickprov. De skall intevara diskriminerande.I brevet till mig skriver denna person atthanteringen av denna kontroll av hans vardet obehagligaste han hade varit med om. Hanskriver ''att man således skulle vilja att passpolisensträning och rutiner granskas samt att ifortsättningen avsevärt större hänsyn tas tillmänniskovärdet hos dem med icke-nordisktutseende''.Dessa frågor är viktiga, inte minst i diskussionenom hur rasism skall motverkas. Då skall det intetillåtas att personer särbehandlas vid gränsen justpå grund av deras utseende. Det kan ju finnastyskar som ser ut som skandinaver. De behöveralltså inte heller ha pass, medan andra svenskamedborgare, t.ex. sådana som adopterats, måste hapass på grund av sitt icke-nordiska utseende.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1993/94:365 om bidraget tillungdomspraktikanterAnf. 18 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat mig om detär korrekt att finansieringsbidraget förungdomspraktikanter uppgår till permånad i de fall praktikanten påbörjat sin förstasexmånadersperiod före ochsedan övergår till en fortsatt praktik hos sammearbetsgivare.Regeringen avser att nu förtydligareglerna för ungdomspraktik. Det innebär attfinansieringsbidraget skall vara permånad om praktik som påbörjats före den 1 januari1994 förlängs fr.o.m. den 10 mars 1994.Anf. 19 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret.Jag kan konstatera att jag har läst författningenrätt. I den gällande författningen framgår det attdet är fråga om för ungdomarna.Det är beklagligt att problemet har uppstått.Många ungdomar har påbörjat sin praktik underhösten. De kanske har fått ett löfte av sinaarbetgivare att de kan få vara kvar en period till.Nu kanske arbetsgivarna börjar fundera över om deverkligen har råd att ha kvar de unga. Det betyderatt de kostar i månaden.Riksdagen fattade beslut om att införafinansieringsavgift så sent som i december månad.När framtiden för ungdomarna på arbetsplatsernahar diskuterats har arbetsgivaren inte känt till attdet kommer att tas ut en finansieringsavgift.Jag är rädd för att många ungdomar kanske inte fårmöjlighet att fortsätta i och med att kostnaden blirså hög som i månaden.Anf. 20 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Först och främst hållerArbetsmarknadsverket på med en storinformationskampanj som skall klargöra de nyareglerna och ett antal viktiga åtgärder som skallvidtas.Det har visat sig vid de samtal som jag har haft medaktiva arbetsförmedlare av ungdomspraktikplatseratt systemet med går bra i företagen.Därefter är efter max sex månaderspraktik att betrakta som ett steg in i ordinariearbete. Jag ser för min del hellre att man byter utdetta mot rekryteringsstöd och ordinarieanställning, men det har här öppnats en alternativväg.Jag är också övertygad om att konjunkturerna nuär sådana att ungdomspraktikanter kommer att fårätt hyggligt med jobb efter genomförd åtgärd.Anf. 21 ():Fru talman! Att vi socialdemokrater inte precis harapplåderat bidraget till ungdomspraktikanter är välkänt, och jag hälsar med tillfredsställelse om ävenarbetsmarknadsministern börjar diskutera i termerav rekryteringsstöd, vilket faktiskt var vad visocialdemokrater föreslog.Det som jag nu ser som ett problem är de ungdomarsom är inne i systemet. Jag har haft samtal medungdomar och med arbetsgivare. Jag har talat medarbetsgivare som klart säger att de när de anställdeen ungdomspraktikant inte behövde betala någotfinansieringsbidrag och att det efter beslutet idecember, som kom som överraskning för dem,innebärande att de måste betala imånaden, inte är säkert att man kan ha kvarvederbörande. Det är detta som oroar mig.Anf. 22 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! De som gjorde avslut före nyåret äregentligen ändå rätt gynnade. De behöver intebetala någon avgift för den tid som avtalet gäller.Är de i ett läge där de ser möjligheten att utvecklaföretaget, bör en avgift om ellerrekryteringsstödsmodellen vara överkomligaalternativ.Anf. 23 ():Fru talman! Det är inte så stor idé att vi längefortsätter denna debatt. Jag konstaterar att detkanske blir bekymmer i detta sammanhang. Menjag vill också klart uttrycka att jag hoppas attreglerna kan ses över, så att det inteuppstår oklarheter, eftersom sådana skapar mycketproblem.Anf. 24 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Det hoppas också jag.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1993/94:356 om ett skånsktregionförbundAnf. 25 Civilminister ():Fru talman! har frågat migom jag är beredd att vidta åtgärder för att undvikaatt frågan om Skåneparlamentet hamnar ilångbänk.Regionberedningens förslag i betänkandetVästsverige och -- regioner i förändring(SOU 1993:97) innebär att kommuner ochlandsting i och i den västsvenska regionenskall få möjlighet att bilda regionförbund församverkan i regionala utvecklingsfrågor. Förslagetär utformat så att en sådan samverkansmodell skallkunna prövas även i andra regioner. Det har därförvarit föremål för ett brett remissförfarande.Remisstiden har gått ut.I bereder vi nu förslaget. Jagdelar uppfattning om detangelägna i att underlätta för ett regionaltutvecklingssamarbete. Bland remissyttrandenafinns dock en hel del invändningar som gör att vissafrågor måste övervägas ytterligare. Det gäller bl.a.förslaget att kommuner skall kunna tvingas ingå iett regionförbund. De gäller också valsystemet ochkommunernas representation. Även frågan omstatliga uppgifter skall omfattas av förbundetsverksamhet kan behöva övervägas ytterligare.Inriktningen för vår beredning av frågan är dock attett förslag skall kunna läggas fram för itid för att det skall vara möjligt att tillämpa från den1 som Regionberedningen harföreslagit.Anf.