prot · GI0912 · 1994-10-20 00:00:00 — Det var lönsammare attgå passiv än att delta i ett praktiskt utbildningsarbete,som förkovrade mig för den framtidaarbetsmarknaden. Det är hemskt.NUTEK-rapporten, om tilläggsmöjligheter, talarom stora brister i slutet av seklet inomteknikerutbildningen. , somlades fram , har inte letttill några åtgärder. Vi har i motion efter motionföreslagit möjligheter att ta till vara alla förslag iKompetensutredningen. Ingenting har hänt. Även härgäller det att företagen och arbetsplatserna måsteutbilda sina medarbetare. Det kan inte bara varasamhällets ansvar. Men även samhället har ettjätteansvar, och vi måste satsa mycket mer.Lägg omarbetsmarknadspolitiken! Se till attarbetsförmedlingarna får resurser, att det verkligenfinns personal där! Se till att den ordinariearbetsmarknaden får stå i centrum och att deartificiella åtgärderna dras ner rejält!Jag återkommer med frågor om en del andra sakernär det gäller den socialdemokratiska politiken.Anf. 40 () replik:Herr talman! Det har förts en passivarbetsmarknadspolitik, sade . Det harvi sannerligen inte gjort. Aktiv arbetsmarknadspolitiki klassisk svensk mening innebär AMS-jobb. Det harförvisso funnits AMS-jobb i mycket stora mängder,och de har varit till nytta och glädje för de människorsom inte har lyckats att få en fast fot påarbetsmarknaden och som har förlorat sina jobb,vilket är ett resultat av 1980-talets misslyckadepolitik.Men fyrpartiregeringen har gjort så oändligtmycket mer som kan införas under rubriken : sänkta skatter för företagandet,avreglering av sådana regelsystem som leder tillstelhet, inflexibilitet, satsningar på nya och djuparekunskaper inom såväl skolan som den högreutbildningen. Detta är en mycket aktivarbetsmarknadspolitik, en aktiv politik för arbete iföretag och i effektiva förvaltningar inom denoffentliga sektorn.Hans Andersson föreslog att AMS skulle få merpersonal och att övertiden skulle regleras. Vi harlänge förordat ett modernt alternativ när det gällerarbetstiden. Vi vill ha mer flexibilitet, mindredetaljstyrning och mindre lagstiftning. Men det är intedetta som parti förordar. Ni förordaren generell sänkning av arbetstiden perdag. Det skulle allvarligt försvåra problemen.Anf. 41 HANS () replik:Herr talman! Nej, , försök inte attblanda bort korten. Jag har sett på utfallet av AMSåtgärdspaket.Arbetsmarknadsutbildning minskade med hälften idet reguljära utbildningsväsendet. Närincitamenten är sådana att man får mer för att sittapassiv och mindre för att vara aktiv, då blir dettaresultatet. Det är den politik som har bedrivits.Prognosen för utbildning i företag var 27 500platser. Utfallet blev 2 900. Man sänkte bidraget från90 kr till . Det var vad man lyckadesgöra. Och utfallet blev också sämre stimulans ochmindre volym.Utfallet av rekryteringsstöd och beredskapsjobbblev också långt under vad man hade förväntat sig.Man hade planer på ohyggliga volymer ifråga omALU-verksamhet och ungdomspraktikverksamhet.Delar av detta, t.ex. ALU, tas inte ens från budgetenför förmedlingarna, länsarbetsnämnderna och AMS.Det var inga problem att låna från Riksgälden.Signalerna har varit fullständigt felaktiga: passivitet. Istället har man försämrat arbetstryggheten, a-kassan,LAS och inflytandemöjligheten i MBL. Jag kallardetta för avreglering och passivitet, och det tycker jagatt jag har alla skäl att göra.AMS har på så sätt inte kunna förbruka sinaresurser. Stimulanserna har varit sådana att det harblivit pengar över, som 600 000människor har varit arbetslösa. Det är därför intekonstigt att kontantstödsvolymen stegrades tillfullständigt oanade höjder under förra budgetåret -jag tror att det rörde sig om , somtill största delen var upplånade frånRiksgäldskontoret.Det var en usel politik med passivitet, utanambitioner, ingenting av näringspolitisk verksamhetoch mycket dålig utbildningspolitisk verksamhet. Jagär glad över att vi står inför en ny tidsålder, SonjaRembo.Anf. 42 () replik:Herr talman! Jag håller med omatt den klassiska socialdemokratiska politiken harmånga usla inslag. Det finns fortfarande kvar alltförmycket av den i åtgärdsarsenalen och i vårt sätt atthantera arbetsmarknadspolitiken. Det håller jag medom. Det krävs en grundläggande omläggning.Den åtgärdsvolym som AMS ansåg vara maximal,dvs. av arbetskraften i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, har fördubblats.Arbetsförmedlarna har gjort ett fantastiskt arbete föratt hjälpa de människor som har blivit arbetslösa. Attkalla detta för passiv politik är gravt missvisande.Hans Andersson talade om att man har lånat tillkontantersättningarna. Så är det ju med helaarbetsmarknadspolitiken. Den har i mycket högutsträckning bidragit till budgetunderskottet. Det ärostridigt.När det gäller utbildning glömmer HansAndersson de mycket stora satsningarna på utbildninginom det reguljära utbildningsväsendet. Det harinrättats 90 000 fler platser, och det skall man ocksåräkna in när man talar om regeringens politik föraktivt arbete.Anf. 43 HANS () replik:Herr talman! Låt mig upprepa min huvudpoäng.Den ekonomiska politiken har varit så passiv i desshelhet att det har blivit en explosion av antaletarbetslösa. Dessa har då hamnat iarbetsmarknadspolitiken, som inte har haft möjligheteller resurser för att ta hand om dem. Dessutom harman genom regelförsämringar tvingat ut folk i totalpassivitet, därför att incitamenten och stimulansernahar varit felaktiga.Varje tillstymmelse till näringspolitik har saknats.Vi har likt en barnmorska fått dra fram ROT-programmen. Det har inte funnits någonting avmiljöprogram och miljöteknik som kunde ha gettsysselsättning. Hur många människor i kommuner harinte fått gå ut i arbetslöshet och sedan komma tillbakatill nästan samma jobb? Det finns många sådanaexempel med lägre kvalitet, lägre arbetsmotivation,lägre förtjänst. Vad är det för politik? Jo, det äroambitiös och passiv politik. Därför har kostnadernaför kontantstödet exploderat.När det gäller utbildningssatsningar harutbildningsvolymen ökat. Det är bra. Vi krävde attvolymen skulle ökas än mer, men det finns ju ocksåfysiska gränser för att man skall kunna göra detsnabbt. Jag håller gärna med om att 80-talet var enbedrövelse i fråga om att upprätthålla en rimlig volymoch en framåtriktad kvalitativ utbildningsapparat iSverige. Det kommer vi att få lida av under lång tidframöver.Anf. 44 ():Herr talman! Första gången jag står i dennatalarstol vill jag vara något av en visionär. Visioner ärnågonting som jag har saknat i debatten.Tiden är för länge sedan mogen för oss politikerav alla kulörer att se den skapande människans kraft,vårt kreativa kapital och att fatta beslut därefter.Få länder kan visa upp maken till så duktigainnovatörer och uppfinnare som vi kan göra i Sverige.Vi har en lång tradition att falla tillbaka på inomdenna bransch.Denna kunskap måste aktivt tas till vara. Vi måsteskapa förutsättningar för dessa idémänniskor,eftersom de är en viktig del av framtidens industri.Miljövård är en stor industribransch. Den ärdessutom en av världens snabbast växande. Dettainnebär ju en enorm arbetsmarknad och en nödvändigutveckling.Mycket alarmerande är att håller på att slåav på takten inom detta område. Vi håller på att halkaefter helt enkelt, och det är ju alarmerande. Dettavisar en som borde leda till storeftertanke och stor handlingskraft i Sverige.Herr talman! Hur kan detta komma sig? Som jaginledningsvis sade är det knappast kreativitet ochkunskap som vi lider brist på här i Sverige.Egentligen är det inte särskilt förvånande att det ärpå det här sättet. Det lönar sig ju inte satsa på nymiljövänlig och energisnål teknik . Vad gör vi dåför fel? Jo, vi konserverar ju vår industri i och medlåga energipriser och minst sagt försiktiga styrmedelpå miljöområdet.Vi måste göra det kortsiktigt lönsamt att göralångsiktiga satsningar. Detta gör man med enskatteväxling - vilket har nämnts här -som enligt miljöpartistisk modell innebär sänkt skattpå arbete och höjd skatt på ändliga råvaror och energi.Som många tror eller befarar menar vi inte att enskatteväxling skall ske . Men vi måsteäntligen börja . Vi ger industrin chans attställa om, och vi växlar in på rätt spår mot framtiden.Vi måste lösa problemet med arbetslösheten ochmiljöproblemen på samma gång.När vi pratar om hur vi skall skapa förutsättningarför fler jobb, skall vi också ha i åtanke att denindustriella revolutionen har haft sin storhetstid. Enrealistisk framtidsbild är att rationaliseringarna inomindustrin fortsätter, allt färre kommer att arbeta inomden sektorn, inte minst beroende på att skatten påarbete är så hög.Herr talman! För att komma till rätta medarbetslösheten måste vi ta till snabba åtgärder som gereffekt . Vårt recept är arbetstidsförkortning.En minskning av arbetstiden är både nödvändig ochönskvärd för att vi skall kunna erbjuda allaett arbete. Vi delar solidariskt på jobben. Samhälletsom helhet tjänar också på en arbetstidsförkortning istället för generella löneökningar. Arbetslöshetengräver, som vi alla vet, väldigt djupa hål i statskassan.Minskad arbetstid ger större möjlighet tilljämställdhet, mänskligt skapande och kreativitet. Detär de tre faktorer som är avgörande för hur vi kommeratt kunna handskas med den framtid som pockar påvår uppmärksamhet. Minskad arbetstid är ett utmärktsätt att ta ut ökad välfärd utan att belasta framtidenmed ökade miljöproblem.Vi måste få en ny anda i - en anda somger oss ungdomar tillförsikt inför framtiden.Dessutom vill vi kunna påverka vilken väg tari dessa frågor och försäkra oss om att vi ävenfortsättningsvis kan ta plats i riksdag - någraungdomar har redan kommit in i - och föraen miljöprogressiv politik, utan att vi tvingas tillbakåtsträvande EU-harmoniseringar.Jag vill se ett där vi använder oss av demånga miljögeniala uppfinningar som idéfolketpresenterar, där vårt mål är en långsiktigt hållbarutveckling, och agerar efter det målet.Naturen har spelregler som inte industrin kanbortse ifrån. Det kan verkligen inte heller vi politikergöra, även om skygglapparna verkar ha vuxit fast påmånga håll.Först när vi tillåter oss att ställa tuffa krav på t.ex.produkter, när vi sätter ett slutdatum för kärnkraftenoch först när vi tar den stora opinion på allvar som villse oss här i riksdag hitta nya vägar skapar viförutsättningarna för en god miljö och nyaarbetstillfällen, inte minst inom den framtidaexportmarknaden, som har alla möjligheter att blibetydande.Den moroten bör - det får vi verkligen hoppas -väl verka lockande även på den mest inbitna skeptikermot det som brukar presentera. Vi harpratat om detta och hoppas att viäntligen kan nå något slags samling i dessa frågor.Vi ledamöter behöver påminnas om att vi har, herrtalman, ett oerhört ansvar både för den globalasolidariteten, solidariteten med människor i vårt egetland, inte minst de arbetslösa, och för solidaritetenmed den natur som ger oss livsförutsättningarna.Vi måste ge framtiden tillbaka till dem som vilånar den av. Vilka lånar vi den av? Jo, det är givetvisvåra kommande generationer.Anf. 45 ():Herr talman! talade dendåvarande socialdemokratiske finansministern om denberömda vändpunkten. Mitt i ett av historiensbrantaste fall i den svenska ekonomin såg AllanLarsson vändpunkten framför sig. Den kom för cirkaett halvår sedan. har sysselsättningenstadigt ökat och arbetslösheten sjunkit. Vi får hoppasatt socialdemokraternas precision i den ekonomiskapolitiken är något mer exakt nu än den var underderas förra regeringsinnehav.Visst kan man som kristdemokrat känna detotacksamt att först vara med och ta regeringsansvarunder den svåraste ekonomiska krisen i landet sedan30-talet och sedan inte få vara med och inkassera"förtjänsterna" nu när utvecklingen går åt rätt håll,inte minst på arbetsmarknaden. Men självfallet är detpositivt att nu kunna notera att den förda politiken gerresultat och att tusentals människor nu åter får fotfästepå arbetsmarknaden. , som visar att sysselsättningen kan väntasfortsätta att öka i såväl industri- som tjänstesektorn, ärsjälvklart mycket glädjande.Herr talman! Även om det finns många teckensom tyder på en fortsatt minskad arbetslöshet, är lägetfortfarande mycket bekymmersamt. Antalet arbetslösauppgår ändå till 576 000, varav 361 000 är öppetarbetslösa. Av ungdomarupp till står drygt 100 000 utan arbete. Det ärglädjande nog en betydande nedgång sedan förra åretvid . Antalet långtidsarbetslösa är ca 95000. Bakom dessa siffror döljer sig lika mångamänniskoöden.Som kristdemokrat oroas jag naturligtvis av attden positiva utvecklingen skall brytas av densocialdemokratiska politik som man gick till val på.Socialdemokraternas bristande insikt om behovet avbesparingar, som inte minst manifesterats under dengångna mandatperioden, ökar självfallet risken för ettvaraktigt högt ränteläge, vilket kommer att försämrainvesteringsklimatet och framväxten av nya jobb.Fördubblad beskattning av avkastning på riskvilligtkapital som satsas i företagen, i kombination med de"återställare" som utlovats i arbetsrätten, riskerarsjälvfallet att försämra företagsklimatet påtagligt ochdärmed också försämra tillkomsten av nyaarbetstillfällen.Kosmetiska förändringar iarbetsmarknadspolitiken kan aldrig kompensera fördet försämrade klimatet för framför allt de små ochmedelstora företagen som ju blir följden av densocialdemokratiska politiken.Herr talman! Arbetslösheten måste angripas meden samlad strategi bestående av flera olika delar. Vihar inte råd att välja bort någon åtgärd som kan bidratill att skapa förutsättningar för nya riktiga jobb. Vimåste också fullt ut acceptera att alla jobb ärvärdefulla. Målsättningen är självklart att få bortarbetslösheten, men vi måste erkänna att det är ettoerhört tufft arbete som ligger framför oss.Vi kristdemokrater presenterade i valrörelsen etttiopunktsprogram för nya jobb. Jag vill ta upp någraav de viktigaste punkterna i det programmet.Saneringen av statsfinanserna måste fortsätta föratt vi skall kunna skapa förutsättningar för lägreräntor. Ett gynnsamt klimat för små- ochnyföretagande är en absolut nödvändighet.Riskkapitalavdrag för den som satsar kapital ismåföretag bör införas. Men det handlar inte bara ompengar, utan i minst lika hög grad om människanbakom företagandet. Det är viktigt att tidigt tillvarataoch fånga upp företagsämnen. Kds vill stimuleraföretagarprogram på gymnasier och dessutomsärskilda företagargymnasier.De stora skattekilarna på arbete måste minskas,gärna i samband med en skatteväxling med höjdaskatter på miljöbelastande utsläpp. Det är nödvändigtför att gynna utvecklingen av jobb inom framför allttjänstesektorn. En sänkt tjänstemoms kan vara ettverksamt medel för att stimulera arbete itjänstesektorn. Ett första steg skulle kunna vara ettinförande av en s.k. U-skattsedel som ger ungdomarrätt att starta eget och utföra tjänster riktade mothushållen med kraftigt sänkta arbetsgivaravgifter ochutan moms.Förläng ROT-avdraget och låt det omfatta ävenarbetskostnader för miljöförbättrande åtgärder,exempelvis byte till nya miljövänliga oljepannor.Förbättra förutsättningarna för en utökadkompetensutveckling. Undersök möjligheterna attinföra ett utbildningskonto, exempelvis med enutformning där individerna får avsätta av lönenpå ett skattefritt konto avsett för utbildning.Fortsätt sedan satsningarna på infrastrukturen. Detger fler jobb och medför att blir "rundare"och får lättare att hävda sig i den internationellakonkurrensen.Åtgärder och utbildning för att förhindra framförallt ungdoms- och långtidsarbetslöshet, inriktade påkompetenshöjning som kan undrerlätta anställning ide branscher som kan antas ha de bästaframtidsutsikterna, är nödvändiga. Ett system medpraktik- och lärlingsplatser i samarbete medgymnasieskolan som underlättar övergången mellanstudier och arbetsliv kan vara ett viktigt inslag i ensådan arbetsmarknadspolitik.Herr talman! För att skapa regional balans är detnödvändigt att arbetsmarknadspolitiken och denekonomiska politiken harmoniseras medregionalpolitiken.De viktiga och vackra orden "Hela skallleva" måste också förverkligas i praktisk handling.Det är dags att inse att landsbygden är närande, intetärande!Anf. 46 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! I valet gav över 2,5 miljonermänniskor socialdemokratin sin röst. Det var en storframgång för oss socialdemokrater. Men det fannsockså en annan glädjande siffra. Fler människor satte sin tilltro till att manmed politiken som medel kan åstadkommasamhällsförändringar.I det stora förtroende som väljarna har gett osssocialdemokrater ligger också ett uppdrag.Väljarna vet att några nya individuella förmånerinte väntar. I stället finns det krav på gemensammauppoffringar.Väljarna vet att det blir en neddragning av utgifteroch att statens inkomster måste förstärkas.Men framför allt vet väljarna att vi skall göra vårtyttersta för att ersätta bidragsberoendet medproduktiva arbeten.Uppdraget är inte enkelt. Det handlar i korthet omatt få den svenska ekonomin i balans, om att återskapaframtidstro och om att åstadkomma en social ochekonomisk modernisering av Sverige.I det arbetet finns det ingen uppgift som ärviktigare än uppgiften att bekämpa arbetslösheten.Arbetslösheten är en cancersvulst som gröper ursamhällsekonomin, som den knäckermänniskors självkänsla och förhoppningar.Sambanden är klara. Lösningen på de storaproblem som vi har i - såväl ur samhälletssom ur den enskildes perspektiv - ligger i att vi lyckaspressa ned arbetslösheten. För varje procentenhetminskad arbetslöshet förbättras statens finanser med istorleksordningen . För den somfår ett jobb går det inte att i siffror nog värdesätta slipper gå arbetslös.Det kommer uppgifter om ljuspunkter iekonomin. Efter flera mörka år är det lätt att ta till sigsådana siffror. Men vi måste komma ihåg vadutgångspunkten är. saknar mer än 0,5 miljonermänniskor ett reguljärt jobb. Prognosmakarna talarom drag i exportindustrin men ser ingen avgörandeförbättring när det gäller sysselsättningen.Tudelningen i ekonomin är alltmer markerad. Deregionala skillnaderna riskerar att öka.Sverige befinner sig i en vägvalssituation. Vi kanse länder i vår omvärld som dragits med storarbetslöshet . Och visst kan ävenSverige hamna i den fällan, med en permanent högarbetslöshet där inflation uppstår vid allt högrearbetslöshetstal. Tar vi oss inte ur den situationen, blirpåfrestningarna allt större och ambitionerna i frågaom välfärdsstaten omöjliga att klara.Herr talman! Det här är ett scenario som visocialdemokrater inte kan acceptera. Det är iförvissningen om och i tilltron till politikensmöjligheter som vi säger att vi skall klara den tuffauppgift som vi nu har framför oss. För vår del handlardet inte - som någon har sagt - om att försökaförutspå framtiden. I stället handlar det om att göraden möjlig för alla de människor som har upplevtarbetslöshet under en lång tid.För att vi skall lyckas med det uppdrag somväljarna har gett oss måste arbetsmarknadspolitikenläggas om. Vi måste agera på två nivåer.Arbetsmarknadspolitiken måste ha både en kortsiktigoch en långsiktig dimension.I det korta perspektivet - vilket vi nu jobbar medför att kunna lägga fram förslag förriksdagen - handlar det om att åtgärda fyra problem:1. Vi har för liten efterfrågan på arbetskraft. Detanställs helt enkelt för få människor.2. Det finns en risk för inflation. Vi har flaskhalsarpå arbetsmarknaden, trots att 0,5 miljoner människorfortfarande går arbetslösa.3. Många människor är på väg att hamna i enlångsiktig arbetslöshet, i ett långvarigt beroende avarbetsmarknadspolitiska stödinsatser.4. Det är ökade regionala skillnader påarbetsmarknaden.Här krävs det omedelbara åtgärder. Jag vill pekapå fyra områden som är särskilt viktiga:Utbildning. De arbetslösa måste få en bättreutbildning. Det reguljära utbildningsväsendet kananvändas mycket, mycket mer än som varitfallet. Inom komvux är man van vid både attexpandera och att dra ner, och man kan också göra detpå ett effektivt sätt.Anställning. Företag skall stimuleras att snabbtanställa arbetslösa. Vi måste öka rörligheten. Det ärviktigt att se till att företagen i alla delar av landet kananställa nyckelpersoner, de människor som just nubehövs.Investeringar. Det är viktigt att företagen nuinvesterar. En ny svarv, en ny symaskin, störrelokaler, ja, alla investeringar är att föredra framförföretagens prishöjningar. Vi måste vårda folkhemmet.Skolor skall rustas. Lokaler skall allergisaneras ochbostäder handikappanpassas. Vi skall göra Sverigemiljömässigt bättre genom gröna investeringar.Aktiv regionalpolitik. Här krävs det ett samspelmellan vår nationella politik och de möjligheter somEU:s strukturfonder innebär vid ett svensktmedlemskap i här är de kortsiktiga uppgifterna, och härkrävs det omedelbara åtgärder. Det jobbar vi iregeringskansliet nu med. Arbetet bedrivs i myckethårt tempo för att kunna presenteras för er. Det gälleratt komma i gång med nya åtgärder redan den 1januari nästa år.Arbetsmarknadspolitiken måste dock kompletterasmed en långsiktig strategi. Under de närmaste årenbehöver vi skapa flera hundra tusen arbetstillfällen. Vimåste göra det för att kunna minska bidragsberoendet,öka de offentliga inkomsterna och så långt sommöjligt klara statsfinanserna med de tillskott somtillväxten ger. Vi måste helt enkelt få en mycket storökning av sysselsättningen i näringslivet för att denvägen säkra välfärdssystemet.Arbetsmarknadspolitiken skall bidra till dettainom ramen för en samlad tillväxtpolitik. Dennamåste få sitt avstamp i det kunskapslyft som skallprägla svenskt arbetsliv och samhällsliv under denärmaste åren. Kunskapstillväxt är engrundförutsättning för ekonomisk tillväxt på både kortoch lång sikt. Nya och utvecklade kunskaper skaparframtidens näringsliv.Arbetsmarknads- och arbetslivspolitiken måsteförenas. Frågor som arbetsorganisation ochkompetensutveckling i arbetslivet har tidigarebetraktats som skilda från andra politikområden - detär fel. Det krävs en integration. Arbetsorganisationoch kompetens är i högsta grad sammanlänkade medtillväxten.Enligt min uppfattning innebär ett medlemskap iEU ökade möjligheter att bedriva en nyarbetsmarknadspolitik.På samma sätt som vi resonerar vill även EU sättaden mänskliga kompetensen i centrum.På samma sätt som vi talar EU om eninvesteringsledd tillväxt.På samma sätt som vi vill EU befrämja dekunskapsintensiva delarna i näringslivet. Sverigeklarar bättre det uppdrag som väljarna har gett oss omvi befinner oss tillsammans med våra europeiskavänner än om vi står utanför den kretsen.Herr talman! Jag har i mitt anförande avstått frånangrepp på den förra regeringen. Det har jag gjortdärför att jag tror att vi över partigränser skall kunnaförenas kring den största uppgiften som vi politikerhar: att se till att vi med alla medel bekämpararbetslösheten. Klarar vi inte den uppgiften, är detäven vi politiker - eller rättare sagt politiken - somförlorar. Vi får se det i form av ett sjunkandevaldeltagande och en misstro mot politikensmöjligheter. Historien känner fruktansvärda exempelpå vad som då kan hända. Kampen mot arbetslöshetenär därför också en kamp för demokratin.Anf. 47 () replik:Herr talman! Arbetsmarknadsministern uttrycktesin glädje över valresultatet. Jag tycker inte att vi skallmissunna honom den glädjen. Han säger att det däriligger ett uppdrag. Visst gör det det. Men glöm inteatt det både skall passera med godkännande iriksdagen och bör leda till framgångsrika resultat.Jag känner också stor sympati för mycket av detsom arbetsmarknadsministern sade när det gäller attvårda folkhemmet, att få en grönare politik - vad detnu exakt kan vara - och den klara bekännelsen tillEuropasamarbetet. Det är viktigt att det blir sagt iarbetsmarknadsministerns jungfrutal här i dag.Jag uppskattar också, herr talman, att det var endel som inte sade. Jag skall intetala om vad jag möjligen hade förväntat mig. I detlägger jag in en rejäl portion hopp.Det är också viktigt att vi tar upp det somministern sade om risken med att tolerera en högarbetslöshet. Jag tror att det är viktigt att dennakammare med en enda stämma säger attarbetslösheten måste bekämpas i alla dess delar.Så till några andra frågor.