prot · GH0963 · 1994-02-18 00:00:00 — I annat fall får vi göra det i form av ettinterimsarrangemang eller liknande. På ett ellerannat sätt kommer vi alltså att medverka iprocessen, men om vi inte är medlemmar har viicke samma formella möjligheter att påverkaprocessen -- låt vara att vi sist och slutligen formelltmåste anta eller förkasta förslag när vi ärmedlemmar.Hans Göran säger att harsagt att vi kommer att tvingas in i en militärallians.Men det är svenska folket -- svensk regering ochsvensk riksdag -- som suveränt beslutar! VarkenFrank Barnaby, någon annan eller EU kan tvingaoss in i detta samarbete.Hans Göran refererar vad jag sade den 1februari om att vi accepterar fullt ut att delta i EU:sgemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Ja, såär det! Det är ett svenskt intresse, och en bredmajoritet i , inklusive Hans GöranFrancks eget parti, står bakom det. Det gäller ocksådetta att vi icke kommer att ställa oss i vägen fören utveckling av en gemensam försvarspolitik. Detsade vi då, och det står vi fast vid.Varför refererar inte det somjag också sade , nämligen att denmilitära alliansfriheten består alltjämt? Det är juden andra sidan av myntet. Det är ju vårt sätt attuttryckligen förklara att vi på den här punktenkommer att stå utanför, såsom läget nu är, och detär svensk regering och svensk riksdag som suveräntbeslutar i denna fråga. Ingen kan tvinga oss in.De två tidigare kabinettssekreterarna iUtrikesdepartementet och har särskilt studerat dessa frågor, och i enartikel i bekräftar de dennatolkning. Det är för övrigt den tolkningen somockså speglas i fall.Gudrun säger att vi inte har någrajuridiskt bindande undantag eller möjligheter attfortsätta. Jo, men det viktiga är ju att vi kanfortsätta och att detta reflekteras i fördraget. Omdet nu på miljöområdet sägs att kan behållasina regler för asbest, för klorerade lösningsmedeleller för andra farliga ämnen, är ju det väsentligaatt EU har gjort den tolkningen att reglerna ger ossmöjligheter att fortsätta. Jag förstår att detmöjligen kan vara en besvikelse för GudrunSchyman att vi har nått förhandlingsframgångar påpunkter där ni gång på gång har sagt att Sverigekommer att lägga sig platt. Men det förändraringenting i själva sakfrågan.Gudrun talar apropå Systembolaget omett brev som uttrycker ministrarnas uppfattning.Men det är kommissionen, i egenskap avrättsvårdande instans, som på den här punkten hargjort ett uttalande. Det är detta uttalande somgäller och som är vägledande också i framtiden.Anf. 9 ():Fru talman! Jag har läst uttalandet frånkommissionen, och vad man säger är att dessuppfattning är att de regler som vi har inte äroförenliga med . Men både UlfDinkelspiel och jag vet att detta slutgiltigt kommeratt avgöras i EU-domstolen.Samma sak gäller frågorna om våra undantagbeträffande miljöreglerna.Detta kommer slutgilitgt att avgöras av . Därför är det nödvändigt att hajuridiskt bindande undantag. Annars kan man intesäga att det är undantag. Vi vet inte vad somhänder på miljösidan , när det skallförhandlas igen. Det är somslutgiltigt kommer att avgöra detta.Frågan om bibehållen alliansfrihet eller neutralitetär intressant. Den rapport som ochLeif har lagt fram är också intressant. Denhar blivit mycket kritiserad från många olika håll;det vet säkert . Så här skrev SverkerÅström på samma tema :''Om blir medlem i EG kommer visjälvfallet att lojalt delta i det långtgående utrikes-och säkerhetspolitiska samarbetet. Därmedbekräftas ytterligare att neutraliteten äröverspelad. Vi har begivit oss längre ut på spången.EG accepterar inga neutrala medlemmar. Att detmed tiden blir ett försvarssamarbete framgår klartav Maastrichtkommunikén''.Detta skrevs . Det som hanpåpekade då var alldeles riktigt. säger han attneutraliteten kanske har spelat ut sin roll.Vi kommer här att få höra att den svenskaneutralitetspolitiken, som vi själva kan definiera,definieras på ett sådant sätt att den inte står i stridmed ett medlemskap i en militärallians. Så kommerdet att låta utåt. Det vore ärligare och merrenhårigt att säga: Ett medlemskap innebär ocksåett medlemskap i en militärallians. Det tycker vi ärbra, eftersom vi inte tycker att neutralitetspolitikenlängre spelar någon roll.Då kan alla vi som tycker att neutralitetspolitikenär en mycket viktig del i den svenskasäkerhetspolitiken redovisa vår uppfattning. Mendet här smygandet -- jag tror att det var SvenLindqvist som talade om snorhala formuleringar --figurerar i debatten. Det är oärligt attinte redovisa sina ståndpunkter rakt ut. Det skullege en mycket bättre debatt, en mycket merintellektuellt hederlig debatt som också skulle göradet lättare för människor att förstå varför vi harolika uppfattningar i den här frågan. Det finnsfaktiskt skiljelinjer som vi måste ta ställning till.Alliansfriheten är en mycket stor och viktig fråga.När det gäller vår medverkan i den ekonomiska ochmonetära unionen bör man också ärligt redovisa attvi är med fullt ut om vi är med och att någraundantag icke medgives.Anf. 10 HANS ():Fru talman! Nyckelparagrafen omsäkerhetspolitiken finns i artikel J 4 iMaastrichtavtalet. Där står det: ''Dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken skallomfatta alla frågor som berör unionens säkerhet,inbegripet utformningen på lång sikt av engemensam försvarspolitik, som med tiden skallkunna leda till ett gemensamt försvar. ''Min uppfattning är att det inte, i de kretsar som UlfDinkelspiel representerar, finns något motståndmot att detta genomförs. Det finns mycket starkarekrafter som kommer att utöva påtryckningar. Vihade besök av den franskeEuropaministern, som kort och gott sade attSverige skall ingå i EU-försvaret.Av allt att döma anser man inte längre attneutralitetspolitiken är överspelad. Det uttalasgång på gång.Man kan inte ha särskilt stor respekt för deuttalanden som har gjort . 1991tog han upp samma fråga som han tar upp iKonsekvensutredningen. Då förklarade han att detinte går att vara medlem i EU och bevaraden alliansfrihet som har hållit oss utanför krigsedan 1816. säger han att det går -- detta utan atthan har funnit några nya omständigheter i frågan.Till sist vill jag kommentera en annan punkt somhar blivit berörd i debatten, nämligenoffentlighetsprincipen. Det som har hänt under densenaste tiden är intressant. Vi återkommerförmodligen till detta senare i debatten. Jag villbara säga att EU:s ståndpunkt nu är att det inteskall vara någon offentlighet som strider moteffektiviteten och ordningen i institutionerna. Detbetyder att offentlighetsprincipen sitter ganska löst.Slutsatsen av det hela är helt enkelt att detta ärganska verkningslöst, eftersom man inte fårbindande undantag.Anf. 11 ():Fru talman! Jag kommer senare att få möjlighet attdiskutera ochoffentlighetsprincipen med statsrådet . Menjag vill i detta sammanhang slå fast det som UlfDinkelspiel har sagt. är det en fråga fördomstolen att avgöra om de undantag ellerpositioner som har beslutats i våra förhandlingarmed EU gäller eller inte. Det som bekräftat är alltså väldigt viktigt.Offentlighetsprincipen skall ligga fast i vårt egetland, men framöver kommer vår lagstiftning tillstora delar att ske under utrikessekretess.Lagstiftningen kommer alltså att ske i , därSverige finns med. Hela den processen kommer attkunna hemligstämplas enligt sekretesslagen. Såvittjag förstår kommer detta att kunna ske utan ändrar sekretesslagen. Den har naturligtvistänjts något alldeles enormt. När sekretesslagensparagraf kom till var det ju inte alls meningen attutrikessekretessen skulle omfatta lagstiftningen iSverige. Jag vill gärna få detta bekräftat.När det gäller vår alliansfrihet vill jag frånNedrustnings- och folkrättsdelegationen berätta attSverige förut har medverkat i den s.k. NM-gruppen, som omfattar neutrala och alliansfrialänder. Den har vi nu lämnat. medverkar vi iVästgruppen. Den alliansfria gruppen finns kvar,men är inte med längre.När den franske ministern för Europafrågorbesökte utrikesutskottet frågade jag honom om hanvar korrekt återgiven i en intervju i . I den sadehan att självfallet skulle ingå i EU-försvaret. Han bekräftade att han var korrektåtergiven.Anf. 12 ():Fru talman! Jag skulle vilja gå in påsäkerhetspolitiken. sade att detsvenska folket självfallet skall vara med ochbestämma om vi skall vara alliansfria framöver ellerej.Jag tycker att det är väldigt viktigt att folket stårbakom en säkerhetspolitik. I en demokrati är detju folket som skall försvaras. I en diktatur däremotanvänder man ofta säkerhetspolitiken ellermilitären mot folket. I en demokrati är detsynnerligen viktigt att folket är med på den politiksom drivs. Man kan konstatera att det finns endebatt kring hur vi skall ha det framöver, om vi skallvara alliansfria och om vi skall gå in i VEU. Detfinns olika uppfattningar om detta.Framför allt finns det många kvinnor som är myckettveksamma till att skall gå in i ettgemensamt försvar och ingå i en militärpakt.Ulf säger nu att svenska folket skallvara med och bestämma. 1996 kommer man attutifrån vad som står i diskuterahur man skall förfara framöver. I Maastrichtavtaletär målet helt klart att det skall bli ett gemensamtförsvar. Om detta förverkligas och VEU blir denmilitära dimensionen, kommer svenska folket, omvi då är med i EU, att få folkomrösta om detta? Blirdet en ny folkomröstning? Jag tycker inte att det ärriktigt klart hur det blir.Nu kan man kanske hävda att vi är alliansfria framtill 1996, men vad händer 1996?Anf. 13 Statsrådet ():Fru talman! Det talas om garantier och om attdomstolen i sista hand kan överpröva vad som harskrivits in i fördragen. Så är hela EU-systemetuppbyggt. Varenda paragraf i fördraget, varendaöverenskommelse i EU och varenda regel som harlagts fast i EG kan tolkas av domstolen. Härvidlagskiljer sig inte vad vi kommer överens om frånandra delar i fördraget. Detta är ett rättssystem,som inte minst skyddar de mindre länderna frånövergrepp från större länder eller starkare krafter.Om det uppstår tvist om hur en speciell regel skalltolkas finns det en instans som kan pröva detta.Sverige har konsekvent strävat efter att medverka iinternationella regelverk, där vi har möjlighet attpå ett eller annat sätt få vår rätt prövad. Syftet äratt försvara de små staternas rätt. Det finns ingenskillnad mellan våra regler i avtalet och andra regleri den europeiska unionen.Sedan till utrikes- och försvarspolitiken. HansGöran citerade och taladeom att denne har sagt att vi måste medverka lojalti utrikes- och säkerhetspolitiken. Det är inte frågaom att i vimåste. Vi önskar medverka fullt ut iutrikes- och säkerhetspolitiken. Det är ett svensktintresse i det nya som avtecknar sig. Det ären uppfattning som delas av alla partier som stårbakom den svenska ansökan, inklusive Hans GöranFrancks eget parti. Den formuleringen är ord förord avstämd med Socialdemokraterna. Det ärmöjligt att protesterade i sinriksdagsgrupp när man kom överens om detta, mendet kan ju inte jag beskyllas för. Detsocialdemokratiska partiet står bakom detta.Gudrun talade om ärlighet. Det ärliga,, är väl att säga att ingen annankan tvinga oss in i en militär- eller försvarsallians.Det är den och den svenskariksdagen som suveränt beslutar i den fråganutifrån svenska intressen.Ingela , det är precis som jag säger, ochjag upprepar det, att det är regering och riksdagsom beslutar i dessa frågor. Det är också vår sak attavgöra hur vi skall besluta om dem. Om riksdagenbeslutar att vi skall ha folkomröstning så blir det så.Det är vi i som suveränt beslutar i den härfrågan.Anf. 14 ():Fru talman! Jag vill återigen konstatera att UlfDinkelspiel har bekräftat att avgörom det vi har kommit överens om med de andraländerna är juridiskt hållbart och således någontingvärt. är en författningsdomstol.Vi är inte vana vid att ha en sådan i . Vi harvärjt oss ganska kraftfullt mot att ha en sådanöverprövande instans, men kommer vi in i ettsådant system. Vi byter alltså rättssystem. Jag kantänka mig att det i många sammanhang kan finnasanledning att tycka att det inte är så dumt att detblir en juridisk prövning. Just i det här fallet när detgäller våra eventuella undantag i en förhandling blirvärdet av dem i allra högsta grad mindre när vi intevet om de kommer att hålla vid endomstolsprövning.Anf. 15 Statsrådet ():Fru talman! Jag förstår inte . Det är lika mycket ett skydd för ossatt inte tolkas till vår nackdel. Vi skriver in en regelsom vi har begärt att få införd för att den skalltillvarata våra intressen. Då är det också ett intresseför oss att en större makt inte skall kunna sätta sigöver den regeln utan att vi i sista hand skall kunnaförsvara våra intressen inför en domstol. Den härregeln gäller åt båda håll.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Svar på interpellation 1993/94:84 omEuropaunionenAnf. 16 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omföljande om medlemskapsförhandlingarna medEU:''1. Vilka bindande undantag frånMaastrichtavtalet kan uppnå?2. Hur planerar regeringen att finansieramedlemsavgifter i EU och skattebortfall i händelseav EU-medlemskap?3. Kommer regeringen att godta ett nej ifolkomröstningen eller kommer den i händelse avfortsatt regeringsinnehav att fortsätta att agera förEU-medlemskap?4. Kommer ja- och nejsidan att garanteras likaekonomiska anslag?5. Kommer regeringen att verka för att ja- ochnejsidan får likvärdigt utrymme i radio och TV?6. Vilka åtgärder planerar regeringen vid ett nej tillEU?7. Är regeringen beredd att låta de s.k.konsekvensutredningarna bli föremål för sedvanligremissbehandling? ''Eftersom har ställt samma frågaom bindande undantag, har jag besvarat dennafråga i mitt tidigare interpellationssvar. Vi harockså diskuterat den. Även när det gäller den sistafrågan om remissbehandling avkonsekvensutredningarna vill jag hänvisa till mittsvar till . Kontentan av detta är attregeringen inte ser något behov avremissbehandling av konsekvensutredningarna.Det samlade förhandlingsresultatet kommer attredovisas i en departementspromemoria, vilkenkommer att sändas på remiss, samt i denproposition om medlemskapet som kommer attläggas på bord.Vad gäller den andra frågan kan konstateras att ettsvenskt medlemskap i medför dynamiskaeffekter för svensk ekonomi. Det leder bl.a. tillökade investeringar i , både av svenskaföretag och av utländska företag. Resultatet blir enförbättrad ekonomisk tillväxt, vilket i sin turmedför ökade inkomster för statskassan samtidigtsom en minskad arbetslöshet leder till minskadeutgifter.De ekonomiska effekterna av ett svensktmedlemskap har bl.a. belysts iKonsekvensutredningen om samhällsekonomiskaeffekter av ett medlemskap. Utredningens slutsatsär att dessa är positiva även om det kan vara svårtatt med exakthet ange dessa effekter i siffror. Dockkan vi utgå ifrån att ett utanförskap leder till attinvesteringsviljan minskar och att i ställetkommer att hamna i ett sämre ekonomiskt lägegentemot EU:s medlemsländer.De statsfinansiella kostnaderna av ett medlemskapmåste vägas mot de långsiktigasamhällsekonomiska intäkterna. har visat är desamhällsekonomiska effekterna positiva och -- välatt märka -- de ökar ju längre in mansöker uppskatta dessa effekter.Man bör också beakta att både de statsfinansiellaoch samhällsekonomiska kostnaderna av ettutanförskap kan bli höga. Vi riskerar bl.a. atttvingas hålla ett högre ränteläge än omvärlden.Den kortsiktiga belastningen på statskassan i formav bidrag till EU-budgeten vid ett medlemskapkommer alltså med tiden mer än väl att uppvägasav de inkomster statskassan erhåller på grund av ettförbättrat ekonomiskt läge för Sverige.Låt mig också i denna fråga slutligen framhålla attvi som medlemsland självfallet måste anslå medeltill den gemensamma budgeten men att vi å andrasidan blir fullvärdiga deltagare i ett samarbete medandra demokratiska stater i som även om vistår utanför kommer att påverka förhållanden somhar betydelse för . Som medlemmar kan vivara med och påverka utvecklingen inom EU ochtillsammans med andra medlemsländer sätta vårprägel på den framtida utformningen av deneuropeiska integrationen. Nyttan av att delta i ettsådant samarbete kan inte endast mätas i pengar.Möjligheten att tillvarata svenska intressen på föross viktiga områden är ovärderlig i både det kortaoch det långa perspektivet.Jag besvarar frågor tre och sex i ett sammanhang.Ett nej i folkomröstningen medför att vifortsättningsvis deltar i integrationsarbetet på grund. Det tillgodoser viktiga svenskaekonomiska intressen men är otillräckligt inteminst när det gäller inflytande över utformningenav för oss helt centrala frågor under resten av 90-talet. Dessutom omfattar långt ifrånalla samarbetsområden av betydelse.Det är en självklarhet att regeringen kommer att tafasta på och respektera utfallet avfolkomröstningen. Jag utgår dock ifrån att om detblir ett nej i folkomröstningen kommer de politiskapartierna i regeringen även fortsättningsvis attagera efter de politiska linjer som de kommer attredovisa i EU-frågan.De medel som har ställts till förfogande förEU-information och som till viss del också harkommit kampanjorganisationerna till del harfördelats av den delegation som leds av förrestatsministern frågan om medel till kampanjorganisationernainför en folkomröstning avser regeringenåterkomma när förhandlingarna är avslutade ochde politiska partierna samlas för att diskuteratidpunkten och formerna för en folkomröstning.När ett sådant beslut föreligger blir det aktuellt attäven ta upp frågan om ytterligare medel tillkampanjorganisationerna och fördelningen avdessa.När det gäller utrymme för ja- och nejsidorna iradio och TV åligger det ledningarna för dessa attgöra avvägningarna i denna fråga. Självklart måstede här vägledas av Radiolagens krav på ''saklighetoch opartiskhet''.Anf. 17 HANS ():Fru talman! Jag tackar statsrådet försvaret. En del av det som jag har interpellerat omhar vi redan debatterat. Men jag villsammanfattningsvis ändå konstatera att statsrådetinte på ett tillfredsställande sätt har kunnat bemötaatt det finns behov av att få bindande undantag. Jagvill framför allt hänvisa till att flera länder, bl.a.Danmark, har ansett det nödvändigt att skaffa sigdessa bindande undantag, vilket underlåteratt göra. Detta inkluderar de viktiga frågor som jagberörde i mitt första inlägg.Vad gäller svaret i övrigt på min interpellation ärjag förvånad över att statsrådet säger att han inteser något behov av en remissbehandling avkonsekvensutredningarna. Det räckte inte med denensidiga sammansättningen av de härutredningarna, utan man går på i ullstrumporna ochvill inte ens ha en sedvanlig och allsidigremissomgång om detta. Det är mycketanmärkningsvärt och borde rimligtvis omprövas avregeringen.Sedan får vi höra om de dynamiska effekterna, somjag hade en debatt med om. Dessbättre svarade inte hon på det här mycket allvarligasättet som gör. Hon log förståendenär jag sade att jag verkligen ville ha reda på hurman tänker finansiera de här frågorna och inte iförsta hand ville tala om de dynamiska effekterna.Det är på den här punkten som det verkligen finnsen konkret och aktuell fråga. Hur tänkerregeringen finansiera detta på kort och på lång sikt?Det är framför allt på kort sikt som det rör sig omstora utgifter. Det handlar om ungefär 20 miljarderi avgifter och om åtskilliga tiotals miljarder iminskade skatteintäkter. Det finns verkligenanledning för att reda ut hur dettaskall finansieras.Ulf talar om hur investeringsviljanminskar. Han säger att ''det kan vara svårt att medexakthet ange dessa effekter i siffror''. I detsammanhanget ställer jag mig frågan: Är ingenting värt?De statsfinansiella kostnaderna för ett medlemskapmåste vägas mot de långsiktigasamhällsekonomiska intäkterna. Jag undrar:Vilken kalkyl har statsrådet i det här fallet? Hursäker är han på de påståenden han gör överst på s.3i interpellationssvaret? Vilka komplikationer kaninträda? Han säger att konsekvensutredningen harvisat att de samhällsekonomiska effekterna är sioch så. Vilka belägg finns för den saken i deutredningarna?Hur kommer man att ta emot ettfolkomröstningsresultat? Jag tänker migmöjligheten att det blir ett nej, vilketopinionsmätningarna tyder på: Kommer UlfDinkelspiel då att lojalt följa detta resultat? Ellersäger han på samma sätt som : Vifortsätter att agera för ett svenskt medlemskap.Man kan ha en viss förståelse för att regeringen villåterkomma med detaljerna och de konkretabeskeden om medlen tillkampanjorganisationerna. Men jag vill ändå vetahur den principiella hållningen är. Kan statsrådetgöra något uttalande på den punkten?Anf. 18 ():Fru talman! Jag vill ge mig in i den här debatten ochdiskutera frågan om pengarna. Var skall pengarnatas? Jag tycker att det är anmärkningsvärt att dethär interpellationssvaret tar så lätt på den saken.Det förvånar mig att regeringen utan att rodna kantillåta sig dessa utsvävningar och detta tal omdynamiska effekter. Jag tycker att spåren bordeförskräcka. Erfarenheten av skatteuppgörelsenmellan och Socialdemokraterna, somockså skulle finansieras med dynamiska effekter,visade att det inte gick alls. Det blev ett stort minusi statskassan. Jag tror att man måste vara litet merprecis när man pratar om pengar.Jag tycker faktiskt att sammansättningen i de härkonsekvensutredningarna är en demokratiskskandal. Av 35 personer sammanlagt som har suttiti olika utredningar är 33 personer klart uttaladeanhängare av ett medlemskap. Deutredningsresultat som de här personerna kommerfram till tas som expertutlåtanden och sanningar.Det är ungefär som om man skulle tillsätta enarbetsgrupp inom kds som skulle utreda ochkomma fram till att inte fanns. Det vore intesärskilt trovärdigt.Man kan inte ta de här expertutlåtandena ochkonsekvensutredningarna för vetenskapliga fakta.Snedfördelningen av personer som har suttit iutredningarna gäller också i allra högsta grad denom ekonomin. Den rapport som man lade framkritiserades sönder och samman av samtligaopponenter. Det var inte vilka som helst. professor , professor och DanAndersson. Det finns många fler ekonomer somhar sågat den här utredningen vid fotknölarna ochsom talar om snömos, tyckande och tro i stället förvetande.Man har sagt att det kommer att bli en BNP-tillväxtpå , att inflationen blir lägre ochbudgetunderskottet lägre under entioårsperiod om vi går med. Det går inte attvetenskapligt slå fast detta. Det är naturligtvisfullständigt omöjligt.Jag ger ingenting för de här rapporternasvetenskaplighet. Det är ett beställningsverk frånregeringen. Man vill ha detta att luta sig mot och fådet att framstå som att det blir guld och grönaskogar vid ett medlemskap. Jag tycker att det ärintellektuellt ohederligt, och det vilseleder densvenska opinionen, som skall ta ställning i de härmycket svåra och komplicerade frågorna.Det kommer att kosta pengar. Det är alldelesriktigt. Vi vet inte exakt hur stor medlemsavgiftenblir. Det rör sig om mellan 17 och 22 miljarderkronor. Vi vet inte riktigt . Vi kan säga runt 20miljarder kronor. Till detta kommer minskadeskatteintäkter, sänkt momsnivå och sänkning avpunktskatter på alkohol och tobak.Riksrevisionsverket gjorde enberäkning av vad detta skulle innebära. Man taladeom minus istatskassan, minskade skatteintäkter alltså. Om vitill detta lägger en medlemsavgift på runt 20miljarder kronor minskar kronorna i statskassanmed runt 50 miljarder. Det är väldigt mycketpengar.Även medlemsavgiften, om den nu blir på 17miljarder netto eller runt 20, är faktiskt mycketpengar. Man kan ställa den i relation till vad andrasaker i statsbudgeten kostar. kostarföräldraförsäkringen ,sjukförsäkringen går på 19,7 miljarder,barnbidraget 16,8 miljarder, socialbidragen 15,1miljarder och bostadsbidragen 8,4 miljarder. Dettager en liten uppfattning om hur mycket pengar detrör sig om.I den här situationen har vi en regering som harmage att lägga fram en budget den 10 januari 1994där man inte redovisar en enda krona förmedlemsavgiften. Det är en regering som samtidigthar den högsta förhoppningen om att skallbli medlem från . Budgeten somlades fram sträcker sig överhalva och halva året 1995.Medlemsavgiften är inte redovisad.