prot · GI0913 · 1994-10-21 00:00:00 — Det var ocksådärför vi initierade den utredning som har haft tilluppgift att se över hela sjukvårdens framtidafinansiering och organisation, HSU 2000. Vi anser attbreda lösningar där så många partier som möjligt äreniga är bättre för patienterna. Sjukvårdens framtid ärockså vår framtid och vårt samhälles framtid. Hur vitar hand om våra svaga visar vilket samhälle vi har.Herr talman! Eftersom vi alla har ett ansvar att setill att sjukvården och omsorgen om våra äldrefungerar har vi alla en skuld om människor inte kan fåden vård de behöver.Jag anser att ansvaret att garantera alla invånare engod hälso- och sjukvård ligger på den offentligasektorn. Vi kan helt enkelt inte överlåta helakostnaden på patienterna. Sjukvården måste finnastillgänglig oavsett människors ålder, bosättningsort,kön, inkomst eller om man kan hävda sin egen rätt.Prioriteringsutredningen har slagit fast att det ärbehov, inte efterfrågan, som skall styra.Trots att hälsoutvecklingen för befolkningen i stortvarit positiv finns det skillnader i sjuklighet ochdödlighet, inte bara mellan olika åldrar utan ocksåmellan könen, mellan olika sociala grupper, mellansvenska och utländska medborgare och mellanmänniskor i olika delar av landet.Ett annat problem är behoven av mer resurser.Landstingsförbundet presenterade i en bilaga tillLångtidsutredning förbundets syn på hälso- ochsjukvårdens resursbehov . Manbedömde då att behovet var volymtillväxtper år annars skulle inte vården kunna garantera allalika vård eftersom fler människor lever allt längre.Svenska kommunförbundet gjorde motsvarandeberäkning för den kommunala äldre- ochhandikappomsorgen. Även här bedömde man behovetav fortsatt volymtillväxt till . Detta innebär attvi skulle ha behövt en volymtillväxt på sedan1990 inom hälso- och sjukvården för att klara en godvård. Den ekonomiska situationen har tyvärr inte givitutrymme för detta. har man gjortstora insatser för att effektivisera och rationaliseraverksamheten. Men det är min åsikt att nu ärsmärtgränsen nådd.Det är nödvändigt att vi tar tag i frågorna om denakuta situationen och de långsiktiga behoven isjukvården. HSU 2000 fick till uppgift att lägga framen analys och bedömning av hälso- och sjukvårdensresursbehov. Utredningen har också till uppgift attfinna vägar för att tillgodose resursbehoven fram tillår 2000 inom ramen för en samhällsekonomi i balans.HSU 2000 är kanske den viktigaste utredningennågonsin i sjukvårdens historia. Därför fann vikristdemokrater det häpnadsväckande ochbeklagansvärt att socialdemokraterna i protest valdeatt lämna utredningen.Herr talman! Detta borde i första hand inte handlaom partipolitik. Målet borde vara en god, säker ochtrygg sjukvård för alla. I och med attsocialdemokraterna lämnade HSU 2000 måste nu enny utredning med nya direktiv starta. Detta harpatienterna förlorat på.Herr talman! Under den kommandemandatperioden kommer grupper att ställas emotgrupper när ekonomin diskuteras. Det här är mycketsvårt, men det är viktigt att vi som politiker vågarprioritera vilka grupper som är mest angelägna. Jagtänker på de äldre äldre, de svagaste, de långvarigtoch svårt sjuka. är det ungefär 90 000 människorsom enbart har sjukvårdsorganisationerna att lita på.Det är viktigt att tillgodose deras behov.Herr talman! Vi har i röstat fram förslagom en barnombudsman, men ingen äldreombudsman.Vi har en ungdomsminister, men ingen äldreminister.Den antagna handikappreformen ger bl.a. rätttill personlig assistent, men förmånen upphör när denhandikappade uppnår 65 år.Avslutningsvis, herr talman, inför den härmandatperioden vill jag uppmana er alla att vågasamarbeta om det mest angelägna i svensk politik,nämligen sjukvård och omsorg.Anf. 34 ():Herr talman! kunde deflesta av oss njuta av en invigningskonsert från detnya i . Det är ett vackert ochspännande hus. Det är ett efterlängtat bygge. Det ärett nytt viktigt kulturcentrum för Sverige.Men alla var inte glada den kvällen. Det nya husetär nämligen inte handikappanpassat i en omfattningsom man kan kräva . Det finns en radpåtagliga, konkreta hinder för att människor medfunktionsnedsättningar skall kunna delta i det finasom det här huset erbjuder.Hur kan någonting sådant inträffa 1994? Det är enviktig fråga. Brist på kunskap, skulle väl en del säga.Knappast. Det fanns ett fullvärdigt underlag förbyggherren, som gällde handikapptillgängligheten.Var det av ekonomiska skäl? Ja, det är sannolikt attsådana spelade in, men det är en dålig ekonomiskpolitik att inte vidta tillgänglighetsåtgärder frånbörjan.Nej, för min del tvingas jag konstatera att denverkliga orsaken är en felaktig människosyn hos demsom ansvarar för det här husets utformning. De haruppenbarligen inte förstått att de moraliskt gör sigskyldiga till diskriminering mot vissamedborgargrupper när de inte gör vad som är teknisktoch praktiskt möjligt för att skapa tillgänglighet i ettså viktigt hus som det här.Herr talman! Det här är allvarligt i sig, och jag vetatt den nya handikappombudsmannen kommer attagera i den här frågan. Jag är inte här ute efter attbrännmärka just de ansvariga för bygget i Göteborg.Dess värre är detta inte någon engångsföreteelse.Det är i inte självklart att vi gör vad vikan för att det samhälle som vi alla gemensamt lever iskall vara tillgängligt för alla.I själva verket har handikapptillgängligheten ochviljan att skapa handikapptillgänglighet under desenaste 10-15 åren försämrats. Som ett led i denallmänna liberaliseringen och avregleringen isamhället har de normer som styrthandikapptillgängligheten tunnats ut och försvagats.Vi håller i och med detta för övrigt på att få enparadox i svensk handikappolitik. Vi är fortfarandebäst i världen på att ge människor medfunktionsnedsättningar ett personligt stöd i form avmedicinsk behandling, rehabilitering, hjälpmedel ochpersonlig assistans, men vi är inte alls längre ledande ivärlden i fråga om att skapa fysisk tillgänglighet ochanvändbarhet i det samhälle som finns runt omkringoss.Det här är naturligtvis en dålig politik. Det finnsrent av anledning att ställa de frågor som vi inomhandikapprörelsen ställde : Vad ärdet för mening med att vi genom träning ochrehabilitering lär oss allt det där som gör oss meroberoende och bättre fungerande, om vi sedan hindrasi att utföra det vi vill runt om oss i samhället, eftersomdet finns så många fysiska hinder ochplaneringsmissar? Man kan ställa sådana frågor vadgäller den ena handikappgruppen efter den andra.Herr talman! I regeringsdeklarationen finns enutfästelse om att åtgärder skall vidtas för att ökatillgängligheten för handikappade. Det är utmärkt. Jagvill här ge några synpunkter på vad jag tyckerregeringen bör göra nu för att skapa den tillgänglighetsom anstår ett värdigt samhälle.För det första är det viktigt att de insatser förtillgänglighet i den fysiska miljön som är möjligaverkligen genomförs som ett led i desysselsättningsfrämjande åtgärder som sätts ininom byggsektorn.För det andra är det hög tid att vi nu tar tag i ochföljer upp de många förslag om tillgänglighet somfinns i slutbetänkande. tillsattes av den förra socialdemokratiskaregeringen, och det blir uppenbarligen den nyasocialdemokratiska regeringen som får avsluta arbetetkring utredningen.För det tredje är det nu nödvändigt - det visar inteminst Göteborgsfallet - att ta tag i självadiskrimineringsfrågan. Också här gerHandikapputredningen en grund att stå på för detfortsatta arbetet.Herr talman! Det som hände i i sambandmed byggandet av det nya och som harhänt på så många andra ställen får inte upprepas . Det måste bli enallmän skyldighet att göra vad som är tekniskt ochpraktiskt möjligt för att skapa tillgänglighet i miljöoch verksamheter runt omkring oss i samhället, ochdet måste bli en rätt för människor medfunktionsnedsättningar att inom ramen för vad som ärpraktiskt möjligt utan hinder delta i skola, arbetsliv,kultur och social gemeskap.Detta är kortfattat vad jag för min del vill se somen uppföljning av regeringens utfästelser om ökadhandikapptillgänglighet under kommande år.Anf. 35 ():Herr talman! I regeringsförklaringen markeradesbarnens ställning i samhället. Målet är att sättabarnens behov och rättigheter i första rummet.Hur skall detta mål förverkligas? Vad vet vi somriksdagsledamöter om nuläget för barnen i samhället?Med dagens arbetsfördelning mellan stat ochkommun kan man inte se hur olika de skildabudgetförslagen slår mot barnen. Det är olyckligt medtanke på de nedskärningar som gjorts i både stat ochkommun. Bör kanske få en särskild rapporti årsbudgeten där man kan se hur alla budgetförslagslår mot barnen?Hittills har det varit genom utredningar ellerrapporter från som barnens situationhar redovisats. Det finns inget löpanderedovisningssystem om det sociala arbetets kvalitet.Resultaten behöver mätas och utvärderas för att viskall se hur de svarar mot medborgarnas behov ochönskemål.Den borgerliga regeringen hade för lågambitionsnivå när det gäller barnens bästa.Socialstyrelsens rapport, som kom , bleven "faktabomb" om nedbantad verksamhet.Regeringen lade därefter fast ytterligarenedskärningar inom den offentliga sektorn - iNathalieplanen nämndes besparingar motsvarande 35miljarder kronor . Hur skulle det hadrabbat barnen?Det här kan sammanfattas så att det är svårt attklara ett bra stöd för barnen med fortsatta kommunalanedskärningar. Det behövs också en diskussion ombehovet av en dagslägesbeskrivning av barns situationoch behovet av ett redovisningssystem, sominnehåller kvalitet och utvärdering.Herr talman! Jag vill också ta upp några frågorsom rör barnen och våldet.I Svenska Dagbladet kunde viläsa en artikel på temat . Det är professor vid psykiatriskakliniken på KS som säger det. Han säger att det gällerbåde pojkar och flickor.Det finns också exempel på våld mellan barn i vårtland, och har vi i massmediakunnat följa den tragiska händelsen i , då enliten flicka fick sätta livet till, efter det att hon blivitmisshandlad av sina lekkamrater.Per-Olof , professor i kriminalsociologi,efterlyser en nationell förebyggande brottsstrategi.Han anser också att regler måste tas fram för attåstadkomma samordning mellan rättsväsendet ochandra berörda myndigheter.Frågor som man bör ta hänsyn till är bl.a. följande:Hur ser den samlade barnkompetensen ut i landetskommuner? I samband med att vi beslutade om frinämndorganisation förutsatte attkompetensen skulle bibehållas och utvecklas iorganisationen. Har detta beslut följts upp avkommunerna?Under de gångna årens nedskärningar i offentligsektor har antalet skolpsykologer, kuratorer,dagispersonal och skolvakter reducerats. Hur mycket?Och hur har detta påverkat våldsutvecklingen?Utvecklingen av våldet i hemmet påverkar ocksåvåldsbenägenheten i skolan och ute i samhället. Mansäger att av barnen i problemfamiljer i sintur utvecklar problem. Hur är situationen i de svenskahemmen? Vad betyder alkoholen, de ekonomiskaproblemen och alla problem i arbetslöshetens spår,som säkert har splittrat många familjer? Många harfarit illa.Film- och videovåldet påverkar säkert barnen.Men vad vet vi om det och vad kan vi göra?Att sätta barnens behov i främsta rummet är ettstort och mycket viktigt mål. Frågan är nu hur vihanterar detta i riksdag och regering och i samverkanmed främst kommunerna.Anf. 36 () replik:Herr talman! Den borgerliga regeringen har haftför låg ambitionsnivå när det gäller barnen, sägerChristina Pettersson.Det är faktiskt så, , att denborgerliga regeringen har infört en barnomsorgslag,som kanske en del av oss har tyckt vara väl långtgående. Men den innebär bl.a. att alla barn, även demindre barnen, skall ha rätt att få barnomsorg och attden skall kunna ges även i alternativa former. Det harvi tyckt vara en viktig valfrihetsfråga för familjerna.Barnombudsmannen har tillkommit under denborgerliga regeringen, osv.Jag har självfallet ingenting emot att vi får ettredovisningssystem som bättre visar hur olikakostnadsförslag slår inom olika områden, naturligtvisinte. Men jag vill säga att man i Socialstyrelsensrapporter har konstaterat att det här inte är någontingnytt. Det är frågor som emanerar . Jagtror inte att vi skall hänvisa dem till någon borgerligregim.Sedan måste jag också säga att den reform somkanske har betytt mest för familjerna, nämligenvårdnadsbidraget, som vi har diskuterat ,skall ju ni socialdemokrater nu riva upp. Jag tycker attdet är ett verkligt slag mot barnen. Men har man denfamiljesyn som ni socialdemokrater representerarhänder sådana saker, och då möts i enradiodebatt av en som säger: Det är förjäkligt att samhället skall lägga ansvaret på ossföräldrar. Det är faktiskt föräldrarna som harhuvudansvaret för barnens vård och fostran. Detgäller även videovåldet.Anf. 37 ()replik:Herr talman! Bakom införandet av enbarnomsorgslag ligger tanken att alla barn skall få engod barnomsorg, men man måste också titta på hurdet ser ut i verkligheten. Kommer man att kunna levaupp till den här lagen? Hur många kommuner harmöjlighet att göra det? Hur långa är daghemsköerna ivissa kommuner? De är så pass långa att barnen intekommer att få en plats i barnomsorgen inom den härlagens ramar.Jag har varit borta från . Jag harhaft förmånen att arbeta med ungdomar . Förra mandatperioden jag var här, 1988-1991,satt jag i socialförsäkringsutskottet tillsammans medGullan och hörde då åtskilliga gånger hurGullan hänvisade till att det är föräldrarnasom har huvudansvaret för barnen. Det är det. Mensamhället har ett stort ansvar för barnen. Av att på nära håll ha fått arbeta med ungdomar och sehur en del kan fara illa, och av att ha kontakter medolika familjer har jag bara blivit mer övertygad omhur viktiga samhällets insatser är för våra barn ochungdomar.Anf. 38 () replik:Herr talman! Självklart har vi alla ett ansvar föratt vi utformar en familjepolitik som gör det så lugntoch tryggt för barnen som möjligt. Men det viktiga ärändå att vi skapar möjligheter för familjerna. Det ärdär er familjesyn och den moderata är såväsensskilda.Vi vill ge familjerna möjlighet att bli starkare såatt de verkligen kan ge barnen kärlek, vård ochfostran. Inte minst tycker vi att fostran är viktigt. Menden viktiga reform som vi har skapat river ni upp.Jag har barn och barnbarn. Min sonhustru ärmycket välutbildad, men hon har varit överlyckligöver att hon kanske har kunnat se fram mot att fåstanna hemma med sina barn ytterligare. Honvill ge dem det bästa, nämligen trygghet i familjen.Hon kommer att gråta när det här förslaget från erkommer, om det nu är på väg, och det sägs så.Det här är alltså inte föräldrar som vill stannahemma och vara mer eller mindre lata, som ni påstår,utan mycket välutbildade kvinnor, som ärfullt beredda att gå ut och ta ett förvärvsarbete. Mende anser att småbarnsåren är så viktiga att de villägna dem åt sina barn. Detta gör ni omöjligt, och detär mycket mer allvarligt än andra saker som ChristinaPettersson tagit upp.Anf. 39 ()replik:Herr talman! Jag lyssnade tidigare i debatten påGöte , som också redovisade den moderatafamiljepolitiken. har lämnatkammaren, men tar upp liknandefrågor.Man hänvisar till den goda kärnfamiljen och demöjligheter som familjen har att ta hand om sina barnoch ungdomar. Vi har inte skådat en så storarbetslöshet som den vi har . Detär borgerligt regerande. Hur mångafamiljer har inte splittrats i arbetslöshetens spår, ochhur illa har inte familjerna farit ,med alla dessa arbetslösa människor?Jag vill också säga att vi har en bra barnomsorgmed välutbildad, duktig personal. Det finnsundersökningar som säger att barn som får vara pådagis utvecklas och mår mycket bra av det.Barnomsorgen är också till för barnen.Anf. 40 ():Herr talman! Alla människor borde ha rätt till ettvärdigt liv och en social trygghet. För att detta skallvara möjligt behöver vi ett samhälle byggt påsolidaritet, som vi gemensamt tar ansvar för.Socialförsäkringen är ett område som berör allamänniskor, från vaggan till graven. avde pengar som vi omsätter i samhället går genomsocialförsäkringen i form av sjukpenning, pensioner,barnbidrag, m.m.Under de senaste 30-40 åren har socialdemokratinhaft ett stort inflytande över utvecklingen avsocialförsäkringen och utformat den till ett föredömeför andra länder.Men tanken att människor som drabbas av ohälsaeller dödsfall skall hjälpa varandra är mycket äldre.Redan under medeltiden gick man ihop i skrån ochgillen för att bistå varandra vid sjukdom och dödsfall,för att komma ifrån omständigheten att behöva levapå de rikas allmosor.1955 fick vi en obligatorisk sjukkassa, som dethette. Det är från som vi alla är anslutna allmän och gemensam försäkring, lika för alla.Herr talman! Inkomstbortfallsprincipen har funnitssedan 1955 och är en princip som innebär att den somdrabbas av ohälsa får ersättning i förhållande till deninkomst han går miste om på grund av sin sjukdom.Samma princip gäller dem som vill skaffa sig barn.Det är en princip som ger barnen trygghet ochföräldrarna en möjlighet att vara både föräldrar ochyrkesarbetande.Det är en princip som gör att den enskilde ochdennes familj kan leva ett drägligt liv, även om enfamiljeförsörjare skulle drabbas av ohälsa eller närfamiljen beslutat sig för att skaffa barn.Herr talman! I budgetpropositionen har denborgerliga regeringen sagt att ersättningen antingenkan grundas på inkomstbortfallsprincipen eller varahelt eller delvis oberoende av inkomsten. Med dennaskrivning lämnas en öppning för att gå fråninkomstbortfallsprincipen till någon annan princip,t.ex. en grundtrygghet på låg nivå, där den enskildeskall teckna frivilliga försäkringar hosförsäkringsbolag.Centerpartiet har också i en motion föreslagit attett grundtrygghetssystem skall införas. Det har viockså hört här i kammaren . Om man så önskarfår man teckna sig för en ersättning som ligger övergrundnivån.Förslaget till grundtrygghet innebär att de somfötts med ett handikapp eller drabbas av ohälsa,kanske i arbete eller på sin fritid, men inte har hunnitteckna en privat försäkring, eller inte haft råd pågrund av andra omständigheter, bara fårgrundtryggheten att leva på.Har förespråkarna för grundtrygghetssystemetvetskap om att försäkringsbolagen inte tillåter enperson som drabbats av ohälsa att teckna privataförsäkringar? Jag kan ge exempel på ett sådant fall.Det är en person som drabbats av en mindrehjärnblödning, men är åter i fullt arbete ochdessutom anser sig vara fullt frisk.Men eftersom ingen av oss vet om eller när vidrabbas av sjukdom önskade han teckna sig för enprivat sjukförsäkring hos ett privat försäkringsbolag,och det som säkerhet om han på nytt skulle drabbas avsjukdom.Han vände sig till sitt försäkringsbolag för attteckna en försäkring, men han fick avslag. Han vändesig till andra bolag, men han fick samma svar. De varinte intresserade av något nytt läkarutlåtande för att tareda på hans nuvarande hälsotillstånd. De räckte medde journalanteckningar som fanns från tiden när haninsjuknade.Herr talman! Är det meningen att personer ellerfamiljer i samma situation skall försörja sig på enbartvad grundtryggheten ger när det inte finns möjligheteratt försäkra sig över en grundnivå?En allmän socialförsäkring som bygger påinkomstbortfallsprincipen är nödvändig för denenskilde, men även för familjen, för arbetsgivaren ochför andra. Om man vet att det är möjligt att klara sinförsörjning och sin trygghet med bibehållenlivskvalitet, behöver man inte oroa sig för att få lämnahus och hem om sjukdom skulle drabba familjen.En allmän försäkring där alla är försäkrade ibefintligt skick och som vi solidariskt hjälps åt attfinansiera är en försäkring som är en av hörnstenarnai den sociala tryggheten.I denna fråga har väljarna gett sitt svar och avvisatalla tankar på införandet av en försäkring byggd på engrundtrygghet och privata alternativ. Detta skulle baradrabba dem som redan har ett handikapp eller ohälsa.Anf. 41 () replik:Herr talman! Jag vill erinra om att vi innanLennart Klockare kom in i har varit ganskaöverens över alla partigränser -har dock profilerat sig under de gångnaåren. När det har gällt nedskärningar och annat somhar varit nödvändigt har det rått väldigt storsamstämmighet. I det sammanhanget har vi överhuvud taget icke talat om vare sig grundtrygghet ellerandra principer. Men det är klart att det kan haförekommit enskilda motioner.Det är alldeles nödvändigt - självfallet i ett lägemed detta enorma budgetunderskott och denna dåligaekonomi - att vi diskuterar olika framtidasocialförsäkringssystem som - ellerBrömsrapporten som vi populärt brukar kalla den för- också har gjort.Jag inledde mitt anförande med att vi från moderatsida förordar även fortsättningsvis eninkomstbortfallsprincip, men med en måhända någotlägre ersättningsnivå - den har vi ännu inte fixerat.Sedan skall man ha möjlighet att försäkra sig utöverdetta. Vårt oavvisliga krav är att ingen skall varaoförsäkrad, om man t.ex. är sjuk eller handikappadfrån födseln. Alla skall inrymmas i denna försäkring.Passar icke detta försäkringsbolagen får naturligtvisde offentliga systemen ta vid. Men det brukar vara bramed konkurrens mellan olika system över huvudtaget. Det gäller även socialförsäkringarna.Det är inte så att något parti vill ha någonmänniska oförsäkrad. Något annat vill jag på detbestämdaste bestrida.Anf. 42 ()replik:Herr talman! Jag håller med närhon säger att ingen skall vara oförsäkrad. Men vad jag talar om är nivån på den försäkringsom man skall ha.Om man skall teckna en privat försäkringförutsätts det att man har ett hälsotillstånd som gör blir godkänd av försäkringsbolagen som kund.Om man skall ha ett system med en låg nivå och omman är tvungen att förlita sig på försäkringsbolagensvälvilja, kommer detta att drabba dem som är föddamed ett handikapp eller med ohälsa eller dem som harblivit handikappade under sitt yrkesverksamma liv.Jag vill ta upp ett exempel. I en avaftontidningarna i går stod det om ett litet barn.Föräldrarna hade försäkrat barnet från det att det varnyfött. Men efter visade det sig attbarnet hade drabbats av sjukdom. Då sadeförsäkringsbolaget upp den tecknade försäkringen.Detta belyser faran med att frångåinkomstbortfallsprincipen.Anf. 43 () replik:Herr talman! och jag är alltså iprincip överens om inkomstbortfallsprincipen, ävenom vi moderater diskuterar en något lägre nivå. Mendet förutsätter också en politik som medger ett lägreskattetryck på den enskilde. Men det ingår sannerligenicke i socialdemokratisk politik. Detta torde alltså intevara särdeles aktuellt.Det som talar om gälleruppenbarligen den situation som råder . Vimoderater har främst diskuterat ett framtidaförsäkringssystem. Det krav som vi då ställer är attalla skall kunna försäkras.Detta vill jag ha sagt, eftersom det har förekommiten fruktansvärd vulgärdebatt när det gäller deborgerliga partiernas ambitioner i fråga omsocialförsäkringarna.Anf. 44 ()replik:Herr talman! Det kan väl inte råda något tvivel omatt även i ett framtida system vill ökaandelen egenavgifter. Man vill också öka det egnaansvaret när det gäller nivåerna. Detta är någontingsom vi socialdemokrater inte vill ställa oss bakom. Vivill att den trygghet som finns iinkomstbortfallsprincipen skall gälla också ifortsättningen.Gullan sade att vi är överens om detmesta. Då vore det välgörande om hon kunde anslutasig fullt ut till inkomstbortfallsprincipen. Det skulle vitacka för.Anf. 45 ():Herr talman! När jag anmälde mitt intresse attdelta i den allmänpolitiska debatten angav jagsegregation som det ämne som jag ville tala om. Närjag ombads att precisera funderade jag över fleraalternativ: regionalpolitik, bostadspolitik,socialpolitik, utbildning, jämställdhet, ekonomi ocharbete. Det är just detta som är det centrala isegregationsproblematiken. Så många områdenberörs, men diskussionen förs nästan uteslutandeområde för område.