prot · GH0988 · 1994-04-14 00:00:00 — i motsvarande del (v)Förberedande votering:19 för res.13 för men.261 avstod56 frånvarandeKammaren biträdde res.Huvudvotering:265 för utskottet15 för res.14 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:118 s, 73 m, 26 fp, 24 c, 23 kds, 1 -För res. :15 nydAvstod:1 s, 1 fp, 10 v, 2 -Frånvarande:19 s, 7 m, 6 fp, 7 c, 3 kds, 8 nyd, 4 v, 1 -Mom. 3 (vägtullarnas utformning)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:281 för utskottet12 för men.2 avstod54 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:118 s, 72 m, 26 fp, 25 c, 23 kds, 15 nyd, 2 -För men. :11 v, 1 -Avstod:1 fp, 1 nydFrånvarande:20 s, 8 m, 6 fp, 6 c, 3 kds, 7 nyd, 3 v, 1 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.5 § Information från regeringen omflyktingpolitikenAnf. 37 Kulturminister ():Herr talman! Regeringen har beslutat om enförordning som skall komplettera utlänningslagensregler. Förordningen innebär att asylsökande barnoch barnfamiljer som har ansökt om asyl före den1 skall få stanna här av humanitäraskäl om inte särskilda skäl talar emot det. Med barnavses barn och ungdomar som den 1 januari 1993var under 18 år.Dessutom har regeringen fattat beslut i ett enskiltasylärende på en s.k. ny ansökan som haröverlämnats till regeringen ifrån Invandrarverket.Beslutet innebär att barnfamiljer som har fått sinsak slutligt prövad men som ännu inte har lämnatlandet kan komma att få stanna här. Sammatidsregler gäller som i förordningen.Dessa båda beslut innebär att omkring 20 000personer, varav hälften är barn, med storsannolikhet kommer att få uppehållstillstånd.Naturligtvis kommer prövningen att skeindividuellt.Jag har tidigare i denna kammare aviserat att dessaregeländringar har planerats tillbaka.Nu sker preciseringar av hur reglerna harutformats. Skälet till att regeringen har valt ettspecifikt datum för regleringen och inte en allmänregel om att väntetiden skall väga ännu tyngre äntidigare är i första hand att vi vill underlättatillämpningen. Ett annat skäl är att självaasylprövningen även fortsättningsvis skallkoncentreras på bedömningen av skyddsbehovet. Idet här s.k. nollställningsbeslutet skall det inte varanågon tvekan om vem som omfattas eller inteomfattas av förordningens huvudregel.Bakgrunden till besluten är omsorgen om barnenoch deras anknytning till . Barnen och derasfamiljer får uppehållstillstånd på humanitäragrunder. De som är flyktingar och har rätt till asylskall självfallet även fortsättningsvis beviljasuppehållstillstånd på denna grund. Beslutetinnebär t.ex. att regeringen inte prövat ellerifrågasatt den bedömning som de ansvarigamyndigheterna har gjort vad gäller t.ex. dengenerella situationen i Kosovo.Skälet till att de asylsökande har fått vänta är inteatt myndigheterna har varit underbemannade ochdärför inte hunnit fatta beslut. Tvärtom harregeringen och under de senaste årenanvisat alla de medel till myndigheterna som de harbegärt. Förklaringen till att väntetiderna har blivitlånga i vissa fall är att det har varit svårtatt få klarhet i situationen i de asylsökandeshemländer. Därför tillämpade Invandrarverketbl.a. vad man kallar verkställighetsstopp avseendef.d. och delar av1992. Varken de asylsökande eller de svenskamyndigheterna kan således lastas för attväntetiderna har blivit långa.Jag nämnde inledningsvis att en ansökan ändockkan avslås om särskilda skäl talar emot att den skallbifallas. Det kan handla om att den asylsökandeinte iakttar grundläggande normer i samhället,t.ex. begår brott eller verkar för organisationer somgör sig skyldiga till grova övergrepp. Vidare kan detavse att den sökande med avsikt har försinkathandläggningen av ärendet eller att identiteten äroklar.Effekterna på budgeten under kommande budgetårkommer att redovisas ikompletteringspropositionen. Därvid bör ocksåbeaktas att anhöriginvandringen på grund avBosnienbeslutet har blivit väsentligt mindre änberäknat. För kommunernas del blir det i och meddet här beslutet och det tidigare beslutet omsomalierna fråga om ca 5 000 platser eller högst ettpar tusen hushåll mer än vad som harberäknats.Dagens regeringsbeslut är präglat av humanitärahänsyn. Det kommer självfallet att ställa krav på attvi svenskar även i fortsättningen kan visa prov påstor vilja att hjälpa och stödja de här familjernasom nu får en möjlighet att permanent stanna i vårtland.Vi vet att viljan att ta emot och hjälpa de bosniersom har kommit hit är stor. Vi vet att många av deasylsökande som har väntat på beslut här ilandet också har mötts av stor förståelse och ettstort engagemang hos många svenskar. Jag väntarmig ett fortsatt stort engagemang för dessa gruppernär vi nu alla har ett gemensamt ansvar för dessabarn och deras familjer.Anf. 38 ():Herr talman! Det här är naturligtvis ett glädjandebesked för alla de barnfamiljer som har väntat påatt få tillstånd att stanna i och vilkas väntanhar varit lång och oviss. Man kan säga attverkligheten äntligen har hunnit i fatt BirgitFriggebo. När tog bort 18-månadersgränsen och treterminsregeln var skäletatt skyddsbehovet, asylbehovet, var avgörande ochinte tidsaspekten.Jag vill ställa en fråga till . BirgitFriggebo sade att de barnfamiljer som har fått sittärende slutligt prövat men som ännu inte lämnatlandet skulle få stanna i . Vad händer medde gömda barnen och familjerna? Innebär det attde som har gått under jorden också får stanna ilandet utan vidare?Anf. 39 Kulturminister ():Herr talman! Att man har fått sitt ärende slutligtprövat men inte har lämnat landet är en beteckningsom kan innefatta olika grupper. Det kan gällapersoner som sitter på förläggningar och som harfått sin sak slutgiltigt prövad . Den kan också beröra personer som sägsvara gömda på olika sätt.Kvar står att det naturligtvis skall ske en prövningav om det finns några särskilda skäl som talar emotatt man omfattas av tidsregeln och förordningen.Men grundprincipen är att man, genom det beslutsom regeringen fattade i det enskilda ärendet,omfattas av dessa.Anf. 40 ():Herr talman! Det innebär alltså att de som har gömtsig kan lämna in en ny ansökan. Är det så jag skalluppfatta detta?Anf. 41 Kulturminister ():Herr talman! Svaret på den frågan är ja.Anf. 42 (m):Herr talman! i ett längre tidsperspektiv är detolyckligt med dessa ad hoc-beslut,återställningsbeslut eller vad man skall kalla dem.Det blir brist på konsistens i den långsiktigaflyktingpolitiken. var det uppenbarligenregeringens bedömning att man hade hamnat i entvångssituation och att man måste vidta den häråtgärden, som från humanitär synpunkt i och för sigmåste vara mycket positiv för de flyktingarna.Det finns dock ett par frågor som jag skulle vilja haett klarläggande av. En del familjer har blivitavvisade och gömmer sig i . Men det finnsockså familjer som har avvisats men som har gåttöver gränsen till eller kanske till Tyskland.Kan de nu återkomma och få uppehållstillståndhär? Norrmännen återsänder faktiskt en hel delkosovoalbaner till . Kommer de ocksåatt innefattas i den här ''amnestin''?Anf. 43 Kulturminister ():Herr talman! Det finns två grupper. Den ena är desom har avvisat sig själva till och sedanåtersänts till och som är här . De har fåttsin sak slutligt prövad.Grundregeln är att om man har avvisat sig själv ochkommer tillbaka skall man avvisas igen. Däremotfinns det en valmöjlighet. Om dessa personerlämnar in en helt ny asylansökan kanmyndigheterna vid ett sådant beslut beakta ävenden här förordningen.Det betyder alltså att personer som sitter i Karlstadkan lämna in en helt ny ansökan. Då skallmyndigheterna beakta hela ärendet.Myndigheterna kan naturligtvis också se om ensådan ny ansökan inte behövs. Men det är upp tillmyndigheterna att göra den bedömningen.När det gäller de personer som är kvari -- det lär vara mellan 1 000 och 1 100personer -- är grunden att den nordiskapassöverenskommelsen gäller, dvs. avvisardessa personer till . Men vi har haft kontaktmed den norska regeringen och för löpandediskussioner om hur vi skall förfara. De kommer attfortsätta vid det nordiska statssekreterarmötet påmåndag.Anf. 44 (m):Herr talman! När det här beslutet har vunnit kraftoch kunskapen om beslutet har spridit sig även tillde kosovoalbaner som har lämnat landet efter attha befunnit sig här än 16--18 månader ochdärefter blivit avvisade, kan man tänka sig att dekommer tillbaka till illegalt och gör nyansökan. De kan då åberopa att de faktiskt fannshär i berednings- och utredningsskede under längretid än 16--18 månader och att de därmed ocksåborde ha en chans igen. Kan de också hoppas på attfå ett positivt beslut?Anf. 45 Kulturminister ():Herr talman! Som jag sade är detta naturligtvis intesyftet. Beslutet gäller de personer som är här nuoch har anknytning till Sverige.Som jag sade också tidigare är grunden attmänniskor som har avvisats eller har avvisat sigsjälva genom att lämna landet skall avvisas igen omde återkommer.Anf. 46 ():Herr talman! Jag skall be att få gratulera BirgitFriggebo till ett bra beslut. Motivet för det härbeslutet och verkligheten bakom det är intillförvillelse lika det som gällde fram till det att BirgitFriggebo tog över ansvaret för invandrarpolitiken.Skyddsbehovet skulle naturligtvis ligga iförgrunden. Men det fanns också starkahumanitära skäl -- inte minst för barn -- som varframkallade av tidsaspekten.Jag kan hålla med om att det ärolyckligt med ad hoc-beslut. Den härverksamheten och verkligheten bakom den ärtyvärr så ad hoc-betonad i sig. Men jag vill påpekaatt treterminsregeln, som så hurtfriskt togs bort avBirgit , inte var ad hoc. Den hade vuxitfram av ett humanitärt behov långt tillbaka, redanpå tid som invandrarminister.Jag noterar emellertid att det har varit möjligt attfatta det här beslutet nu och att ingripa i en praxisgenom att utfärda en förordning. Efter vad jagförstår har man grundat beslutet om att en familjsom redan har ett slutgiltigt avvisningsbeslut skallfå stanna på ett enskilt ärende överlämnat avInvandrarverket eller . Mensjälva förordningen om att ändra praxis i humanitärriktning för barnfamiljer hade man kunnat görautan att vänta på att få ett ärende överlämnat.Birgit har ofta förklarat att hon inte harkunnat ingripa i praxis därför att hon konstrueradelagen så att hon inte fick ta till sig några ärenden.Men det är uppenbarligen möjligt att ta detpolitiska ansvaret genom att göra en förordning istället. Det hade man kunnat göra mycket tidigare.Anf. 47 Kulturminister ():Herr talman! Det har inte varit någon nyhet att denhär typen av generella tidsregler kan föreskrivas ien förordning. Däremot torde det inte vara möjligtatt regeringen på eget initiativ tar upp och gör enländerbedömning och en bedömning i enskilda fallvia en förordning.Nu finns det enligt min uppfattning ett stort behovav att se över på vilket sätt regeringen kan få ettstörre, mer formaliserat inflytande över praxis.Som jag har meddelat i kammaren äravsikten att tillsätta en särskild utredare som såsnabbt som möjligt skall kunna plocka fram ettförslag till hur detta skall kunna gå till.Eftersom flera personer tar upp frågan omtidsreglerna och historien om dem vill jagkommentera den. Detta är ett s.k.nollställningsbeslut, dvs. vissa personer som harkommit hit före en viss tidpunkt skall kunna fåmöjlighet att stanna. Det liknar mest de s.k.nollställningsbeslut som har fattatsbeträffande assyrierna och syrianerna.De tidsregler som den här regeringen avskaffadehösten 1991 var mycket mer framåtsyftande. Deutgick från att om barnfamiljer lyckades haka här och icke-barnfamiljer i 18 månadervar det ett särskilt skäl för att man skulle få stanna.Samma sak gällde treterminsregeln. Om manlyckades haka sig fast här längre än tre terminer såvar det ett särskilt skäl för att få stanna.Den typen av regler har jag sagt attjag inte är särskilt förtjust i. Jag vidhåller denuppfattningen. Jag vidhåller dessutomuppfattningen att det är ett störande moment medolika former av tidsregler när det gällerpraxissättning. Det blir otydligt vilka regler somegentligen gäller.Det finns alltid en gräns där humaniteten måstekunna ta över den juridiska enhetligheten. Vårbedömning i regeringen är att vi har kommit till denpunkten för de människor som har varit här längeoch där det inte är deras förskyllan och inte hellermyndigheternas utan beror på att vi har haftverkställighetsstoppsregler.En annan anledning till att de tidigare tidsreglernaavskaffades var att de tenderade till att bli enhuvudregel. Det kan ändå inte vara avsikten medflyktingpolitiken, utan grundregeln måste vara attasylpraxis och skyddsbehovet skall vara avgörande.Glädjande nog har väntetiderna nu gått ner så passmycket generellt sett, att det torde blifråga om ganska korta väntetider för dem somanländer nu.Anf. 48 ():Herr talman! säger att dehumanitära skälen och tidsaspekten förut gjorde attdet lönade sig att hanka sig fast i . Jag villpåpeka att det även tidigare var mycket viktigt attta hänsyn till att man inte själv hade försvåratutredningsförfarandet eller gömt sig.Om den regel som tidigare gällde gav ett intryck avatt det lönade sig att hanka sig fast, undrar vadBirgit tror att det här beslutet kommer attge för intryck. Däremot tycker jag att det ändå ärett bra beslut därför att humanitära skäl, precis somBirgit säger, tar över det som BirgitFriggebo kallar ''störande'', dvs. att behöva attfrångå skyddsbehovet.Jag välkomnar att har börjat utredaen lagändring som skall göra det möjligt att ta tillsig ärenden från regeringen. Det var den endapunkt där ändrade förslaget till enutlänningsnämnd från den gamla regeringen.Anf. 49 Kulturminister ():Herr talman! Tekniken för hur regeringen skall fåett större inflytande över praxis har jag inte uttalatmig om. Jag ser betydande svårigheter med detsystem som den förra regeringen hade tänkt sig,dvs. att regeringen skulle ta åt sig olika enskildaärenden på ad hoc-basis. Det är därför viktigt att nuse efter hur man skall kunna få ett större inflytandepå praxis, t.ex. via en vidgad möjlighet att utfärdaförordningar eller genom att vidga kriterierna förnär myndigheterna skall lämna över olika beslut.Anf. 50 ():Herr talman! Också jag ansluter mig till dem somuttrycker tillfredsställelse över att det här beslutethar fattats, även om jag ser vissa begränsningar idet, som jag strax kommer till.Som har erinrats tidigare avförde möjligheten att ta hänsyn till väntetiden ochbetraktar det närmast som en dygd att enbartasylskälen skulle avgöra skyddsbehovet, inteväntetiden, inte ens för barn.Nu har kommit till vägs ände ochtar ett nollställningsbeslut för dem som varit härsedan tiden före . Om jag förstårdet rätt innebär det att väntetiden intespelar någon som helst roll i avgöranden avasylärenden för dem som har kommit efter dettadatum. Då kommer väl regeringen åter till vägsände.Min fråga är: Kommer inte regeringen att nuöverväga återinförande av en ordning där barnsskolgång och den förankring som den ger i svensktsamhällsliv kommer att ha betydelse för dem somhar kommit efter ?Sedan vill jag tillägga att jag utgår ifrån att man nuinte bara schablonmässigt ger tillstånd avhumanitära skäl, utan att varje enskilt ärende får enrättmätig prövning som flyktingärende så att mankan bli betraktad som konventionsflykting.Anf. 51 Kulturminister ():Herr talman! Som jag sade i min information skallvarje ärende självklart prövas för sig ochuppehållsstatus i fastställas, dvs. om man ärkonventionsflykting, de facto-flykting eller om manskall få uppehållstillstånd på humanitära grunder.Jag är fortfarande av den uppfattningen att det ären dygd att det är skyddsbehovet som skall prövasi flyktingpolitiken. Jag tror att tilltron till politikendå ökar.Under den tid som vi inte haft någraschabloniserade väntetidsregler -- , 18månader eller treterminsregeln -- har anknytningentill , framför allt när det gäller barnen, variten av de faktorer man har kunnat ta hänsyn tillinom ramen för humanitära skäl. Totalt sett har detinte varit avskaffat.Som jag sade har den genomsnittligaväntetiden glädjande nog kraftigt gått ner, framförallt för dem som kommer hit och söker asyl nu.Därför torde behovet av olika tidsregler varaväsentligt mycket mindre.Jag vill, som jag sagt tidigare, betona att jag inte ärnågon vän av schabloniserade tidsregler förframtiden som en del av bedömningen så att desökande genom olika manövrar kan se till att dekommer att vänta så , att de uppfyllerkraven när det gäller de s.k. tidsreglerna. Jag trorinte att det är bra för själva prövningssystemet.Anf. 52 ():Herr talman! Det är en tendens här att tala ommanövrar som den asylsökande har vidtagit fördröja sig kvar och förlänga väntetiden. Jag kanförstå att man reagerar mot det. Men om man villskapa intrycket att väntetiden är långhuvudsakligen av dessa skäl, då tror jag att maninte gör saken rättvisa.När vill göra gällande atthandläggningstiderna framöver kommer att varakorta, har jag anledning att hoppas att hon har rätt.Vi är några i denna kammare som är luttrade. Vihar ställt i utsikt korta handläggningstider, menverkligheten har visat sig bli betydligt besvärligareän vad man hade räknat med. Jag tror att BirgitFriggebo har anledning att vara ganska ödmjukockså på denna punkt.Anf. 53 Kulturminister ():Herr talman! Jag tror att jag tillhör de luttradesskara.Vad jag redovisat här är nuläget hosInvandrarverket och Utlänningsnämnden.Väntetiderna har de facto gått ner. Dessutom gällernumera den ordningen att myndigheterna får personal som de bedömer sig behöva ha för attfå så korta väntetider som möjligt. Vi har också enplanerad överkapacitet hos för snabbt skall kunna komma i gång medbeslutsfattande om tillströmningen skulle öka utanatt man då skall behöva söka efter ny personal.Jag vill inte, , göra gällande attdet alltid är de asylsökandes fel att väntetiderna kanbli långa. Så är det naturligtvis inte. Men vi vet allaatt det förekommer.Bakgrunden till detta beslut är att osäkerheten vidbedömningen av vissa länder, framför f.d.Jugoslavien, innebar att man hade ettverkställighetsstopp, dvs. att man inte fattadenågra beslut alls. Det har de enskilda asylsökarnanaturligtvis inte någon skuld i. Jag vill inte hellerlasta myndigheterna, därför att det har inte varitfråga om senfärdig handläggning eller för litetresurser och dålig organisation, utan det har varitav omtanke om de människor som sökte sig hit vidden tidpunkten. Man ville för våramyndighetsbeslut ha så gott underlag som det överhuvud taget är möjligt med information om deländer som de asylsökande kommer ifrån.Anf. 54 HANS ():Herr talman! Jag vill ta upp en aspekt ikulturministerns information. Jag gläder mig åt atthon säger att asylprövningen även fortsättningsvisskall koncentreras på skyddsbehovet. Men såomnämns det också en undantagsklausul. Ettsådant undantag är skäl för att avslå -- trots attskyddsbehov föreligger -- kan vara att man begårbrott, inte iakttar grundläggande regler och ocksåatt man verkar för en organisation som gör sigskyldig till grova övergrepp. Detta är ett myckettänjbart begrepp.Vi vet att det i alla konflikthärdar ofta förekommeren oerhörd polarisering, det sker våld och ocksågrova övergrepp. Det är mycket svårt att urskiljavilka organisationer som gör vad. Det är ännusvårare att ange vad det innebär att någon flyktingi verkar för en sådan organisation. Hurmånga led gäller det? Och hur skall man bestämmabegreppen?Gör man fel, kommer man inte att göra enindividuell prövning grundad på skyddsbehov, utanprövningen kommer att grundas på en allmänpolitisk bedömning av situationen, och det ärmycket farligt. Jag tänker då i första hand på fallfrån , men problemet kan uppstå var som helst.Jag skulle gärna vilja ha frågan något preciserad:Vad innebär det att verka för den typen avorganisation?Anf. 55 Kulturminister talman! har nogmissuppfattat mig om han menar att de människorsom här bedömts ha skyddsbehov skulle kunnakastats ut därför att de har begått brott ochliknande. Vad jag sade var att de personer som fårstanna enligt väntetidsregler inte har bedömts varaflyktingar. De får stanna av humanitära skäl,eftersom de har fått en anknytning till . Dåfinns det anledning att säga att denna generösaregel inte skall omfatta personer som inteaccepterar grundläggande normer i vårt land, dvs.om de begår brott eller om de är aktiva för enterroristorganisation eller liknande som begårgrova övergrepp.Anf. 56 HANS ():Herr talman! Jag upprepar då min fråga: Vadinnebär begreppet att verka för sådanaorganisationer? Med en vidsträckt tolkning, medden polarisering och de konflikthärdar som finnskan det ju innebära att undantagsklausulen kantillämpas ofta. Med en mycket snäv tolkningkommer den kanske aldrig att tillämpas. Det voreangeläget med en precisering från kulturministern.Anf. 57 Kulturminister ():Herr talman! En sådan precisering har skett när detgäller t.ex. . fattade regeringenbeslut i ett antal Peruärenden. Då tillämpade vitidsregler. Att man var aktiv för Sendero Luminosovar då ett skäl till att man inte omfattades av degenerösa tidsreglerna. I det sammanhanget finnsredan ett praxisbeslut som har fattats avregeringen.Anf. 58 ():Herr talman! Detta är en humanitär åtgärd som ärmycket välkommen för dem som det gäller. Den ärnödvändig på grund av ofullständig och bristandeasylprövning, och det sänder fel signaler ut isamhället. Detta påtalade också UNHCR när detgällde Bosnien. Det är ett sätt att kringgå asylrättenenligt flyktingkonventionen. Om inte antalet somgömmer sig åter skall börja växa, måste det skeförändringar av det som har orsakat att så mångamänniskor, och framför allt barnfamiljer, har valtatt gömma sig. Det behövs alltså bättrebeslutsunderlag, bättre beslutsmotivering ochbarnens egna flyktingskäl måste tas med ibedömningen.Jag vill då fråga: Har man haft kontakt med ?Häromdagen hörde jag att flyktingar hade tagit sintillflykt till kyrkorna där. Har man någonsamordning mellan och när detgäller att fastställa denna tidsgräns?Anf. 59 Kulturminister ():Herr talman! Jag har redan svarat på den frågan. Vihar haft kontakter med och dessa kontakterfortsätter, bl.a. då statssekreterarna i denordiska länderna träffas.När det gäller möjligheten att kringgå asylrättengenom tidsregler av den här typen, får dettasjälvfallet inte ske. Jag vill erinra om att det hartillsatts en praxisutredning som har gått igenomhur praxis har utvecklats. En av utredarnas svar påfrågan om ifall myndigheternas beslut generelltstrider mot utlänningslagen och därmed ocksåGenèvekonventionen var nej. Myndigheternatillämpar och den svenskautlänningslagen.Anf. 60 ():Herr talman! Det vore intressant att veta hur manhade sett på situationen i Kosova om inteBosnienkriget hade funnits. Vid den hearing som vihade i utskottet hade man all anledning att ställa sigden frågan. Visst har väl flyktingkonventionenfrångåtts när det gäller flyktingar från Kosova.Anf. 61 Kulturminister ():Herr talman! har konstaterat attvåra myndigheter vid sin tillämpning av våra lagaroch följer dessa.Anf. 62 ():Herr talman! Kulturministerns och regeringensbeslut är oerhört positivt. För att användastatsrådets egna ord: Humaniteten har måst taöver. Det är klart att för de många flyktingar somunder här har gastkramats och pendlatmellan hopp och fruktan -- det gäller inte minstösteuropeiska flyktingar och kosovoflyktingar, somkommer från områden där det visserligen inte är ettformellt krigstillstånd men där situationen kan varalångt värre -- är detta ett oerhört glädjande ochkonstruktivt beslut.Herr talman! Min fråga rör det mer långsiktigaperspektivet. För det första: Hur kan man engageravåra grannländer i och i så attde tar en större andel av det flyktingansvar som börläggas på dem? För det andra: Kan det bli möjligtför och FN att mera kraftfullt verka för ensituation i t.ex. Kosovo som man inte skall behövafly ifrån? Min sammanfattande fråga är då: Ärregeringen beredd att med förnyade ansträngningarta itu med de långsiktiga frågorna?Anf. 63 Kulturminister ():Herr talman!