prot · GI0928 · 1994-11-23 00:00:00 — Det gällermiljöfrågorna, som har en oerhört stor betydelse isamarbetet mellan de nordiska länderna men ocksåsträcker sig utanför de nordiska ländernas område, tillnärområdet. Det arbetet tror jag också kommer att fåökad styrka och kraft i och med att vi samarbetarinom den europeiska unionen och där kan driva dessafrågor vidare.Sedan har vi initiativ 1991,under , att tillsätta en arbetsgrupp församarbete över riksgränserna. Där ingårrepresentanter för ,, ochLandstingsförbundet. Tre studier har gjorts. En gällergränsregionala samarbetsformer i . Man harockså jämfört lokala och regionalasamhällsförvaltningar i de nordiska länderna och gjorten kartläggning av svenska kommuners, landstingsoch länsstyrelsers pågående och planerade samarbeteöver riksgränserna. Jag tror att alla dessasamarbetsformer har möjlighet att förstärkas ochytterligare utvecklas i och med det europeiskasamarbetet. Det vi har lärt oss på det nordiskaområdet kan vi också dra fördel av i det europeiskasamarbetet. Jag hoppas att så kommer att ske genombl.a. de åtgärder som här pläderade för.Anf. 76 ():Herr talman! De politiska frågor som kanbetraktas som nordiska är förvisso många. Vi hargemensamma intressen och många gemensammavärderingar. Mycket av detta samarbete är såsjälvklart att vi av det skälet inte diskuterar detsärskilt ofta eller kraftfullt. Därför, herr talman,tycker jag att det är bra att vi med anledning avutrikesutskottets betänkande om ett tiotal motioner fårtillfälle att lyfta fram frågor där vi parlamentarikeraktualiserar och kanske rent av driver på.Den svenska delegationens berättelse om detnordiska samarbetet har gett anledning tillkommentarer från utskottet. Kommentarerna gällerinte bara samarbetet inom utan ocksåsamarbetet med utomnordiska länder. Där har debaltiska länderna en särställning. Även i övrigaÖstersjöländer finns mycket angelägna frågor somberör oss i har valt att redovisa det som kanupplevas som viktigt, bl.a. de förändringar som gällerökade befogenheter på budgetområdet. Det talasockså om nya grepp genom att statsministrarna påsenare år har tagit ett större ansvar för det nordiskasamarbetet på regeringssidan. Det tror jag är bra. Detsätter ytterligare tryck på samarbetet.För sedan avslutades Nordiska rådetsfyrtiofemte session i . Det var första gångensom sessionen hölls så långt norrut. Vi befann oss i enmycket turbulent situation. Det var dagen efter densvenska EU-omröstningen, men det var tolv dagarföre den norska omröstningen om EU. Det kom ocksåatt prägla sessionens första dag och denutrikespolitiska debatten. Alla var dock eniga om attdet finns viktiga uppgifter för det nordiska samarbetetoavsett utgången av den norska folkomröstningen.Norden utgör en relativt väl sammansvetsadregion - också i ett integrerat . När- ochsärlösningar kan utarbetas inom regionen. Dennordiska identiteten grundar sig på kulturella,språkliga och historiska element samt, som jag sadeförut, gemensamma värderingar.Mot den bakgrunden har ministerrådet i synnerhetunder budgetmässigt prioriterat ensatsning på kultur och undervisning för att stärka dennordiska identiteten. Vidare har stödet tillnärområdena i öst aktualiserat behovet av solidaritetmed länderna där, och också med västligasteområden, då stora delar av Västnorden i allahänseenden kommer att stå utanför EU - åtminstoneunder överskådlig tid.När det gäller det nordligaste samarbetet vill jagsäga att , även om man inte blir medlem i EU,kommer att beröras av . Den ryska delenav får då anknytning till EU-systemet genom avtalet mellan och somsläpps . EU-samarbetet och ärsålunda överlappande. Det finns stora uppgifter påmiljösidan i det nordiska området, inte minst genomuppröjning av militärt och civilt atomavfall ochkärnfysiskt material.EU:s intresse för är inte minstett led i arbetet att få in i en dialog med devästliga delarna av . serBarentssamarbetet som ett fönster mot Europa.Med nordiska medlemmar i kan man förväntasig ett starkare engagemang av EU i Barentsregionen.Den framtida utvecklingen i EU är omöjlig attförutse, och de kulturella skillnaderna mellan öst ochväst är stora. Men med tänds etthopp som vi alla bör understödja. Det nordiskamiljöfinansieringsbolaget kommer att göra enkartläggning av konkreta miljöprojekt iBarentsregionen som skulle kunna lämpa sig förnordiska insatser.Herr talman! betänkande nr 3andas mycket välvilja, men knappast någon störrekraftfullhet. De områden som är berörda i motionernaär ju miljön, kärnkraftssäkerhet, det samarbete iBarentsregionen som jag nämnde, gränsregionaltsamarbete, en svensk-isländsk kulturfond och visumför baltiska medborgare. Alla dessa frågor harutskottet behandlat välvilligt. Man har närmast önskatde inblandade lycka till och talat om att områdena börutvecklas. Det är naturligtvis bra i sak.På en punkt har man dock yrkat avslag på enmotion. Det är en motion av omgemensam tid i . Det kan förefalla som enenkel och tämligen lättlöst fråga, men det visar sig attså inte var fallet. Inte bara har haftkalla fötter i denna fråga. Man hänsköt den tillministerrådet, som i sin tur lät fundera påfrågan därför att man där hade uttryckt tvekan.Slutresultatet blev att finländarna inte ville ändra, ochså kom man till slutsatsen att det inte föreliggerförutsättningar för att verkställa önskemålet. Detskulle ha en rad praktiska fördelar att vi hade sammatid i . har inte heller funnitskäl att aktualisera frågan att skulleuppmana den att driva på i detärendet.Herr talman! De nordiska regeringarna ochparlamenten kan utnyttja det nordiska samarbetet somen gemensam plattform för att utveckla strategier,men också för att vinna stöd i ett vidare europeisktsamarbete. sessioner har givit ochkommer också framöver att ge unika möjligheter tillutbyte av åsikter och tankar tvärs över nationsgränser,och de behövs oberoende av Europalösningarna.Rådet är och förblir en viktig regionalparlamentarikerförsamling - också inom en utvidgadunion.Den nordiska samarbetsmodellen har framstått uren lång tradition av praktiskt samarbete. Jag sade igeneraldebatten att vi har ett nordiskt kitt som hålleross samman på ett sätt som andra länder respekteraroch beundrar. Därför är det rimligt att vi utvecklaroch förmedlar det till EU och andra länder. Nordenhar flera idéer som bildligt talat skulle kunna bli godaexportprodukter. Jag har också den uppfattningen,herr talman, att behöver EU, men att EUförvisso också behöver . Ett helt och samlatNorden skulle vara oerhört värdefullt. Därför hålleråtminstone jag tummarna i den norskafolkomröstningen.När ett av utskott besökte påpekade man frånkommissionens sida att det nordiska inflytandet redanvar betydande genom deltagande ikommissionen.I januari förra året väckte vi en flerpartimotion omnordiskt samarbete där vi bl.a. hemställde attriksdagen i det europeiska och i det övrigainternationella samarbetet i ökad utsträckning skulleanvända sig av som parlamentensgemensamma nordiska samarbetsorgan. Vidareföreslog vi att för att effektiviseraberedningen av och markera sambandet mellan denordiska och de europeiska frågorna genomför ensamordning mellan svenskadelegations kansli och internationellasekretariat.Vid rådets session i antogsen rekommendation om en med ministerrådetgemensam utredning för att utarbeta förslag till enframtida struktur och till arbetsuppgifter inför ensituation där flera nordiska länder är medlemmar iEU. Det var en allmän bedömning att rådets roll somgemensamt nordiskt forum i EU-perspektivet kommeratt förstärkas. Det innebär alltså att vi nu fått stöd ihela Norden.De nordiska folken har denna flerhundraårigaerfarenhet av praktiskt samarbete. Vi har i mer än fyradecennier samverkat inom ram. Vadvi nu behöver är en inre översyn av hur vi skall kunnafungera i samarbete mellan parlament och regeringar,dvs. Jag tror också, herr talman, att vibehöver en tempohöjning så att vi är i takt med denallt hastigare puls som slår i världspolitiken - också ieuropeisk och nordisk politik - som i så hög gradpräglar dagens situation. En sådan trimning skullekunna innebära en nordisk dimension i ett utvidgatoch stärkt samarbete inom Europaunionens ram.Anf. 77 PER ():Herr talman! Det är utomordentligt rörande atthöra alla dessa bekännelser till nordiskt samarbetefrån företrädare för partier som tills gjorde sittbästa för att förtala nordiskt samarbete ochidiotförklara dem av oss som faktiskt talade omnordiskt samarbete också före folkomröstningen omEU. Jag hoppas att det ligger någon substans i alltdetta.Det nordiska samarbetet har ju vuxit framnedifrån. Det har handlat om normalt, vardagligt,praktiskt samarbete som har varit till nyttaför människor: gemensam arbetsmarknad, möjlighetatt studera i de olika länderna, åka passfritt osv. EU-samarbetet har börjat uppifrån och huvudsakligenhandlat om maktelitens försök att skapa en nyvästeuropeisk stormakt. Men det är väldigt bra att dettalas väl om det nordiska samarbetet.Financial Times skrev att det var enväldig tur att röstade ja till EU, för därmedundviker man ur synvinkel risken för attSverige skulle bli centrum för framväxten av ettnordiskt alternativ som på något sätt skulle kunnakonkurrera med den europeiska unionen.Det vill man naturligtvis inte alls ha. Att dennordiska samhällsmodellen,fullsysselsättningssamhället, det miljövänligasamhället och välfärdssamhället skulle få en chans attställas emot arbetslöshetsklubben runt varnaturligtvis ett allvarligt hot för stormaktsbyggarnadär nere. Om hade röstat nej, hade det hotetkunna förverkligas. De drar därför en lättnadens suck.Hoppet står nu till . I motsats till andratalare här hoppas jag verkligen att norrmännen kanhålla stånd mot de enorma ekonomiska resurser somnäringslivet och storfinansen även där pumpar in påja-sidan, lika anonymt och oredovisat som i Sverige.Men jag tror att det finns hopp om att kan ståemot och att drömmen om ett rättvist samhälle och ettsamarbete mellan självständiga stater av ett sådan slagsom gynnar vanliga, normala människor i derasvardagsliv faktiskt kan leva kvar. Därför hoppas jagstarkt på Norge.Det är intressant att här ändånoterade att hela inte kommer med i deneuropeiska unionen. Jag tycker att den insikten oftahar lyst med sin frånvaro. Det är faktiskt så attFäröarna inte ingår i EU. har t.o.m. trätt ur.Det brukade framhållas som ett bevis för att det är sålätt att träda ur. har såvitt vi vet inga som helstplaner på att gå in i Europeiska unionen.Det talas om ett nordiskt samarbete. Menar mandå hela ? Det har hur som helst ståttklart att hela inte kommer att samlas iEuropeiska unionen.Det är ganska oroande att man nu alltmer betraktardet nordiska samarbetet bara som ett annex till EU.Det är också uppenbart, och jag fick höra det , att man planerar att slå ihop och sekretariat här iriksdagen. Det är ganska symtomatiskt för försökenatt utplåna det nordiska samarbetet som står på egnaben. Det skall uppenbarligen förvandlas till ett bihangtill den delstatsstatus som vi dessvärre är på väg till iden europeiska unionen.Ja-sidan har lovat att det nordiska samarbetet nuskall blomstra. Det är storslagna löften. Vi får se vaddet blir av det. Ett sätt att ge det samarbetet någonform av självständig status vore att ta ett förslag somvi från länge har framfört på allvar,nämligen att man skall ha direktval till . Vi går in i en union där vi skall ha direktvaltill . Det tas som helt självklart. Vadär det för fel på förslaget om direktval till ? Avsikten är inte att skall bli ettlagstiftande parlament. Vi menar dock att ett direktvalskulle manifestera att står på egna ben.Det skulle kunna ha en mycket begränsad beslutsrätt igränsöverskridande miljöfrågor, liksom vi vill att detskall finnas på europeisk och global nivå.Om man menar allvar med det nordiskasamarbetet måste man ändå se till att det får ny fartnu, så att det inte bara blir ett forum för ett slagsförberedelse för vad de nordiska länderna skall göra iEU. Det vore att definitivt begrava det nordiskasamarbetet.Slutligen vill jag bara göra en kommentar till dettamed gemensam tid. Jag tycker att finländarna harvisat ett visst mått av realism. Om de skulle anpassasin tid till tiden i det övriga , skulle de fåytterligare en timmes skillnad i förhållande till sinanärmaste grannar i öster, t.ex. . Det kantänkas att de ivrigaste finländska EU-anhängarna harbegripit att geografin trots allt inte ändras genom ettEU-medlemskap. Det är en insikt som tydligen intehar nått de svenska folkpartisterna.Anf. 78 () replik:Herr talman! Jag tycker att Per avslöjarsin egen inställning när han anser att tajmingen medRyssland är viktigare än med . är trotsallt ett helnordiskt land. Den geografiska skillnadenhar ändå en sådan spännvidd att det skulle vara fögaoriginellt om fick som det övrigaNorden.Per säger att det inte blir något EU-medlemskap i . Nej, inte i det kortaperspektivet. Men han far med osanning när han sägeratt det inte finns något intresse på . Det finns detförvisso. Dessutom är det klart i stigande.Han använde sina gamla slagord om att detförtalas. Man undrar vem som egentligen förtalar. OmPer hade ägnat sig åt att följa nordisk debattnågot mer än under dessa EU-debattdagar, skulle hanha upptäckt att vi har talat om hur angeläget det ärmed nordiskt samarbete även i en ny relation. Jag några generaldebatter uttryckt det så att nordisktsamarbete behövs om förblir utanför EU. Menjag har också lagt till att nordiskt samarbete behövsännu mer om vi kommer med i EU. I detta har jag fåttett instämmande från den svenske statsministern, sådet var väl inte helt fel att säga det.Per har också en något yrvaken funderingöver vad det är för fel på förslaget om direktval . Han har tydligen ännu inte upptäcktatt har en helt annan konstitution ochstatus än Europeiska unionen. är ettsamverkansorgan mellan parlament och har ingenegen överstatlighet.Fortfarande talar Per lyriskt om detnordiska alternativet. I den meningen som det var påtal förut är det alternativet ute ur bilden. Dessutom ärEFTA, som hör till, på väg att försvinna ut itomma intet. Jag hoppas att Per framöverskall ha respekt för folk, för folkoch för det faktum att som har varit medlemi den europeiska gemenskapen önskar att vi fårett helt och odelat i ett samarbete.Anf. 79 PER () replik:Herr talman! Jag skall gärna erkänna att ni lyckasta kål på det ena alternativet efter det andra till enstormaktsunion med som centrum. Detnordiska alternativet är naturligtvis försvagat. EFTAär en frihandelskonstruktion, där de östeuropeiskaländerna skulle ha kunnat gå med utan att behöva köai årtionden under förnedrande former. Detta håller niockså på att ta kål på. Syftet är uppenbart. Det skallinte finnas något val. Det skall inte finnas någonannan möjlighet. Folk skall ha en känsla av att dettainte är något de fritt kan ta ställning till. Det finnsbara en väg - den enda vägens politik, som det brukarheta i vissa kretsar - nämligen att gå in i Europeiskaunionen.När det gäller ett statsministererkännande är jagkanske inte lika respektfull som är. Det är bra om har sagtsaker om nordiskt samarbete som har fått beröm. Jagtror säkert att kan ha sagt saker somäven jag skulle kunna berömma. Det fundamentala ärändock om det nordiska samarbetet skall vara någoteget, någonting som står på egna ben, eller om detbara skall vara ett annex till Europeiska unionen.Jag vidhåller att direktval vore ett bra sätt att höjaupp status. Jag är väl medveten omNordiska rådets status . Det hindrar inte att maninte kan ändra på den, så att man kan ha direktval föratt få en folklig medverkan i det nordiska samarbetet.Det nordiska samarbetet är faktiskt den endasamarbetsform som faktiskt har vuxit fram med ettfolkligt stöd. Någon sorts demonstration eller spontanfolklig aktivitet för Europeiska unionen har vi aldrigsett - i varje fall inte innan den här valkampanjen.Alla som har jobbat med det nordiska samarbetet vetatt det alltid har funnits en stark folklig vilja attfördjupa ett nordiskt samarbete. Det är inte för att viskulle tillhöra någon sorts gemensam ras eller någotannat sådant förfärligt och vansinnigt. Skälet är istället att man känner att det finns en samhällsmodellsom förtjänar att stärkas och som skulle kunnafungera som ett inspirerande exempel för andra delarav världen. Det har funnits personer - även härhemma - som har velat förstöra den modellen. Det ärde som dessvärre tills vidare har avgått med segern.Anf. 80 () replik:Herr talman! Jag känner mig bekymrad nuallteftersom Per utvecklar sin terminologi.Han talar om stormaktsbyggare och stormaktsunionsom om han inte vore medveten om att ett samlatNorden kommer att ha ett mycket betydandeinflytande i den europeiska unionen. Därför hoppasjag att Per talar väl om och kanskeäven om det svenska parlamentet nu när han blirtalesman nere i och . Jag tror attdet skulle tjäna nordiska intressen.Sedan sade Per att hoppet står till Norge.På den punkten, herr talman, är jag helt överens medPer . Mitt hopp står också till , även omjag hoppas på ett annat svar än vad vår skånskeledamot drömmer om.Anf. 81 PER () replik:Herr talman! Det är tur att vi kan vara överens omnågonting. Jag är säker på att norrmännen gör det somde brukar kunna ganska väl, nämligen att tacka nej tillunionen.När det gäller kommer jagförvisso inte att representera hela . Jagkommer att representera den del av som harröstat nej till ett EU-medlemskap. Jag kommerframför allt att representera och en grönpolitik. I framträder man inte som ennationell representant. Jag skall gärna säga i det härsammanhanget att jag tycker att det är en av desympatiska sakerna i det systemet. Det skall faktisktbli ganska skönt att slippa representera en del avSverige och kunna representera dem som ärlikasinnade i stället.Men debatten skulle ju handla om . Jagtycker inte att den argumentation som lämnat här för att inte pröva direktval är särskilt stark. Om man hade menatallvar med nordiskt samarbete även efter EU-anslutningen hade det varit den naturligaste sak ivärlden att ha direktval till . Man skullekunna ha det på samma valdag som till . Varför skulle det inte gå? Vi har andragemensamma valdagar. Här skulle vi kunna ha engemensam internationell valdag.Anf. 82 ():Herr talman! Mycket av det nordiska samarbetetslånga tradition och de förändringar som skett och skerhar beskrivits här tidigare av , och . Jag kan instämma i detmesta av det som de sade och bara beröra någrafrågor.Nordiska rådets arbete har ju under det gångnaåret präglats mycket av Europasamarbetet och av dendebatten. skall vi veta att alla länder mycketklart slagit fast att oavsett hur det blir med EU-medlemskapet är det nordiska samarbetet nu viktigareän . vet vi att och blirmedlemmar. medlemskap avgörs på söndag.Hur det än går där kan vi nu använda det nordiskasamarbetet som en hävstång för att de frågor som ärviktiga för oss i och inte minst för våranärområden skall få genomslag i EU. Framgångenberor på viljan. Det finns inga hinder. För oss iCentern är det en självklarhet att vi i kan ochskall vara brobyggare mellan öst och väst i Europa.Då gäller det också att stärka den nordiskasamhörighetskänslan, den nordiska identiteten, så attdet folkliga stödet för en gemensam nordisk politik iviktiga frågor inte försvagas. Här spelar kultur- ochutbildningssamarbetet en avgörande roll. Det är meddetta i bakgrunden som det nordiska kultursamarbetethar förstärkts, vilket vi i tycker är mycketbra. Vi förutsätter också att det skall få fortsätta.Språkförståelse, barn och ungdom och medier ärviktiga områden som prioriteras och där ett betydandeutvecklingsarbete har satts i gång . Kulturenär kittet för ett fortsatt starkt nordiskt samarbete.Nils G Åsling leder en utredning för att undanröjade formella hinder som finns för nordiskt samarbete.Det finns faktiskt en hel del sådana. Den skallpresenteras strax . Jag förutsätter attförslagen där leder till snabba åtgärder.Herr talman! Utrikes- och säkerhetspolitiken harefter det slut fått en plats på den nordiskaagendan. Det största hoten mot fred och säkerhet finnsi våra närområden, främst i form av kolossalamiljöproblem, bristande demokrati, växandekriminalitet och brottslighet och socialamissförhållanden. Det gäller naturligtvis i ,men i än högre grad i . Den viktigastesäkerhetspolitiska uppgiften är alltså att stödja våragrannländer för att minska dessa hot.Därför är det glädjande att den nordiskaarbetsgrupp som tillsattes under den förra regeringenstid för att samordna och effektivisera de nödvändigamiljöåtgärderna i våra östra grannländer får fortsätta.Det är oerhört viktigt att vi går från ord till handlingnär det gäller att minska den miljöförstöring somhotar dem själva men också oss i våra länder i myckethög grad. Jag vet att alla miljöministrar ärinställda på att de vanliga nordiska pengarna interäcker här. Det krävs helt andra insatser från våraländer. Däremot är osäkerheten större om det i detkärva budgetläget går att övertyga finansministrarnaom nödvändigheten av ytterligare insatser.Den har ett stort ansvar för attfölja upp arbetsgruppens förslag och anslå resurseroch även för att påverka de andra nordiskafinansministrarna och regeringarna. Därigenom kan vii , när vi går före, agera med mycket störretyngd ute i för ökade insatser. Dessa problemär så gigantiska att vi i inte klarar dem själva.Med detta i botten går det också att finna ytterligarefinansieringsformer. Det gäller att vara ytterligtflexibel och uppfinningsrik.Jag vill alltså rikta en mycket stark uppmaning tillden att visa den kraften och ta detansvaret. Det är nödvändigt för en uthållig utvecklingi , i Öst- och och naturligtvis ihela Europa.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 15 §. )9 § Ideella föreningar, franchising ochgodtrosförvärvFöredrogslagutskottets betänkande1994/95:LU2 Ideella föreningar, franchising ochgodtrosförvärv.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 15 §.) 10 § betänkande1994/95:LU3 Förmynderskapslagstiftningen (prop.1993/94:251.Anf. 83 ():Herr talman! Detta är ett enigt betänkande. Jag harinte motionerat i frågan. Men jag vill ändå liksomgamle biskopen lämna med en liten lapp avtveksamhet när vi handlägger detta ärende. Tillskillnad från biskop skall jag inte dölja denunder ett sigill utan öppet redovisa att det finns vissatveksamheter. Jag känner en viss skepsis på en del avdessa punkter. Det är uppenbarligen så att man ävenfinner den tveksamheten hos utskottet när man ser hurbetänkandet har utformats.Vi kan på en gång titta på vad utskottet säger. 12 i betänkandet säger man att: "Det är väsentligtatt en så pass genomgripande reform följs upp ochutvärderas relativt snart. Inte minst gäller detta fråganom avregleringen leder till att lagstiftningensgrundläggande syfte att trygga de omyndigasegendom riskerar att komma i kläm. Utskottet utgårfrån att regeringen ser till att en sådan uppföljning ochutvärdering av reformen kommer till stånd. "Två sidor längre fram säger man: "Även här villutskottet understryka vikten av att förändringarna följsupp och utvärderas relativt snart. Utskottet vill ocksåunderstryka betydelsen av att de kompetenshöjandeinsatser som, med anledning av överförmyndarnasutvidgade uppgifter, kan bli erforderliga kommer tillstånd fram till det attreformen avses träda i kraft, nämligen den 1 juli1995. "Herr talman! Jag kan inte tolka detta på annat sättän att utskottet har tagit intryck av en del av den kritikeller de farhågor som har redovisats bl.a. frånFöreningen . När det gällerförmögenhet finns det ju ett stort skyddsbehov av barnoch andra som har svårt att klara sig själva.När detta genomfördes i -första gången i en lokal bestämmelse 1640 i Göteborgoch mera allmänt - utgick man frånerfarenheter av att barn som t.ex. blivit föräldralösafått sina förmögenheter förskingrade.Nu kommer ett förslag om att man skall underlättaöverförmyndarna och även för föräldrarna, så attdessa skall få bestämma litet mer. En gräns drasdärvid vid åtta basbelopp.