prot · GH0965 · 1994-02-23 00:00:00 — Jag känner mig ganskaövertygad, herr talman, om att allteftersom arbetetframskrider kommer vi att genom klargöranden avde förhandlingsresultat som uppnås på punkt efterpunkt slå nej-sidans myter i kras.Vi har uppnått bra resultat i de delar avförhandlingarna som redan har avslutats. Det kangälla miljöpolitiken, där nej-sidans påståenden attSverige skulle behöva driva sina krav nedåt harvisat sig i grunden felaktiga, liksom påståenden attvi skulle behöva göra avkall på vårt frihandelsavtalmed -- bara för att nämna några exempel.Vi skall när det gäller de återstående frågornabevisa att detsamma gäller nej-sidans påståenden iandra delar, att vi skulle lägga oss platt till marken.Det gör ingen förhandlare, ingen regering som villåstadkomma ett bra avtal som kan godkännas avsvenska folket i folkomröstningen.Bengt Dalström tog upp frågan om information.Inte minst mot bakgrund av den osäkerhet somfinns är just informationsfrågorna viktiga. Jag kanförsäkra att så snart avtalet föreligger klart kommernuvarande insatser med faktablad,informationsskrifter, telefonslussar och liknandeatt kompletteras med material som belyserinnebörden av medlemskapet, innehållet imedlemsavtalet och konsekvenserna avmedlemskapet. I delar kommer detta material attgå ut på remiss.Herr talman! Om det går så som vi hoppas, att ettavtal snart föreligger, har vi chansen att lyftablicken och diskutera, debattera och samtala omdet som verkligen är viktigt : Hurklarar vi bäst jobben och välfärden, innanför ellerutanför den europeiska unionen? Hur klarar vi bästfreden och säkerheten i , innanför ellerutanför den europeiska unionen? Hur får svenskarrösträtt i , innanför eller utanför deneuropeiska unionen?Det är dessa övergripande frågor som jag hoppasatt debatten i ökad utrstäckning skall handla om.Det är min förhoppning att vi som är så eniga idenna kammare också skall kunna ge alla tvekandesvenskar svar på deras frågor, svar som gör att dekan rösta ja i den kommande folkomröstningen,svar som gör att inte hamnar utanför utankan vara med och fullt ut medverka i arbetet på attforma det framtida . För medlemskapet ärinte statiskt, utan det är en process. Det EU somformas framöver är ett utslag av medborgarnassamlade åsikter om hur det framtida EU skallutformas.Suveränitet är att kunna påverka utvecklingen, sinegen och omvärldens.Genom medlemskap i den europeiska unionen fårvi helt andra möjligheter än tidigare att anta deutmaningar som ställs inför och medverkai arbetet att på ett konstruktivt sätt lösa de problemsom vi ställs inför.Genom medlemskap i kan vi bäst tillvarata våraintressen i och genom att skapaförutsättningar för det på lika villkor konkurrera ihela det europeiska rummet, locka utländskaföretag att investera i och locka svenskaföretag att i ökad utsträckning investera i vårt egetland.Genom medlemskap i kan vi medgemensamma krafter möta gemensamma problem.Det kan gälla sysselsättningen, välfärden, miljön,den växande internationella brottsligheten,flyktingarna med önskemål om bördefördelning.Det kan gälla inte minst relationerna tillomvärlden, framför allt till . Det kangälla klyftan mellan länderna i ochländerna i , där den kanske störstautmaningen är att bygga broar för att på så sätti alla delar skapa ett . Det gäller inte minstatt gemensamt med gemensamma krafter bygga ettEuropa som är ett tryggt hem för framtidagenerationer.Anf. 102 () replik:Herr talman! De tunga krav att stå utanför EMU-processen, att ha garantier för att kunna stå utanförVEU som ställdes från många håll införförhandlingarna har ju inte rests och inte fogats ini några protokoll. De krav som har ställts är i någonmån rimliga att få igenom. Sedan har mannaturligtvis fått göra reträtter på dessa krav. Detgäller t.ex. den slutliga utformningen avalkoholmonopolen, regionalpolitikens mål 1 och,som jag ser det, den s.k. miljögarantin som denblev utformad. Till slut blev det bara enövergångslösning.Det talas mycket om suveränitet. Sverigessuveränitet ökar när vi får bestämma i EU. I så fallmåste väl Europeiska unionens suveränitet ocksåöka när den får bestämma i Sverige.Jag tog upp två exempel i mitt inledningsanförandenär det gäller ozonnedbrytande ämnen. Vi harredan fått anklagelser från kommissionärenBangeman. Vi får inte förbjuda dessa ämnen före1996. EU vill helst förbjuda dem år 2015.Jag frågade också om det miljöfarliga avfallet, somman kritiserat för. ligger ganskalångt där. Vad tänker regeringen göra i dessa tvåfrågor? Tänker man ställa upp på de nordiskamiljökraven?Anf. 103 Statsrådet ():Herr talman! tog upp ett antal av våraförhandlingskrav. är han i alla fall ärlig ochsäger att vi har fått igenom dessa förhandlingskravi allt väsentligt, så han tänker inte vidare debatteraden här punkten.Man säger från nej-sidan att vi avstår suveränitet.Då frågar jag: Till vem avstår vi suveränitet? Omdet är så, att alla länder i EU avstår suveränitet,vem är det då som får det? Är det en högre ande?Nej, sanningen är att länderna sammanläggersuveränitet för att med gemensamma krafter mötagemensamma problem. Länderna finner att debättre kan lösa problemen genom att samverka.Detta är inte att avstå suveränitet, utan att ''poola''suveränitet för att nå bättre resultat än om manskulle göra det ensam.Bengt ställde två konkreta frågor kring vårtarbete på miljöområdet som en del i ett betydligtvidare arbete. Vi kommer att gå vidare på dessa tvåområden, . Beträffande den ena delenhörde kanske vad på radion i morse.Anf. 104 () replik:Herr talman! Det var ju bra, men miljöministerJohansson lät tämligen försiktig. Exporten avmiljöfarligt avfall till och till ärju en allvarlig fråga. Man har tidigare i Sverigeagerat bestämt på konferenser för ett förbud. Nugenomför man ett sådant i , och man fårstöd av och . Det vore väl lämpligt attSverige nu fortsatte sin linje mot denna cyniskahantering, som naturligtvis inte väcker förtroendeför oss i de länder dit avfallet exporteras.Anf. 105 Statsrådet ():Herr talman! Helt kort: Som jag redan i mitt förstasvar sade är det vår ambition att gå vidare på dethär området.Anf. 106 () replik:Herr talman! Statsrådet har här lämnaten redovisning över hur han ser förloppet av denslutförhandling som har inletts. Frånsocialdemokraterna har vi tidigare här i kammarenställt frågan hur och när regeringen avser attinbjuda partierna i att diskutera nästastora fråga, nämligen folkomröstningen. Dethandlar ju förvisso om tidpunkten men även omandra frågor, t.ex. kretsen av de människor somskall få delta i omröstningen -- som bekant anser viatt invandrarna i bör få delta, i likhet medvad som gällde under folkomröstningen omkärnkraft, vilket krävde en särskild lagstiftning --och de exakta formuleringarna av den fråga somskall ställas. Det är också givetvis fråga om deresurser som skall ställas till förfogande för de ja-och nej-kommittéer som skall arbeta införfolkomröstningen.Det svar som vi har fått från då vihar ställt frågan här i kammaren har, om jag minnsrätt, lytt ungefär så här: När vi närmar osstidpunkten för ett avslutande av förhandlingarna,då avser man att återkomma. Det tycks som om vinu står väldigt nära den tidpunkten. Min fråga ärdå: Kan vi då få ett besked om när regeringen avseratt inbjuda till diskussioner mellan partierna? Detkan vara viktigt att få veta det inför allas vårplanering.Anf. 107 Statsrådet ():Herr talman! Det är alldeles riktigt att MatsHellström tidigare här i kammaren har ställt denfråga som han nu ställde. Jag har också tidigaresvarat på den frågan, och mitt svar blir precisdetsamma som det svar som jag tidigare gav,nämligen: Så snart som förhandlingarna äravslutade kommer statsministern att ta initiativ överläggning mellan partiledarna om formernaoch tidpunkten för en folkomröstning. Då kommeralla hithörande frågor av den typ som MatsHellström tog upp att diskuteras. Det är min ochregeringens förhoppning att vi mycket snart skallkunna lösa dessa frågor i samförstånd.Anf. 108 ()replik:Herr talman! Jag vill i min replik utnyttja tillfällettill att önska statsrådet ochförhandlingsdelegationen all framgång islutförhandlingarna. Det innebär naturligtvis inteatt man inte skall känna svenska tryckpå sina axlar inför avslutningen.Jag vill gärna återupprepa de punkter som jag anservara mycket angelägna: alkoholpolitikenslångsiktighet, jordbruket, salmonellan ochmjölkkvoterna, offentlighetsprincipen,regionalpolitiken och inte minstinflytandefrågorna. Jag vill särskilt peka på rådetsfem röster.Herr talman! Jag representerar en del avVästergötland, och jag tycker mycket om detlandskapet. Men vi vill inte se ett Västgötaklimax islutet av förhandlingen. Lycka till!Anf. 109 Statsrådet ():Herr talman! Alla de punkter som HolgerGustafsson räknade upp finns med islutförhandlingarna och som vi från regeringenssida fäster mycket stort avseende vid. Jag kanförsäkra att vi kommer att göravad vi kan för att få gehör för dessa synpunkter hosmotparten. Med kommer det kanske att gå ännubättre.Anf. 110 (nyd)replik:Fru talman! Jag hoppas att minasignaler till statsrådet kring informationen om EUvinner gehör när nu de hektiskaslutförhandlingarna är avslutade. Jag ser ocksåfram emot uppfyllandet av ett löfte från statsrådetom att vi i någon form kan få en fördjupadinformation och diskussion med intresseradeledamöter från riksdagspartierna när det gällerregeringens informationsstrategi införfolkomröstningen innan beluten om strategi ochåtgärder fattas.Anf. 111 Statsrådet ():Herr talman! Vi från regeringen välkomnarsynpunkter på dessa frågor. Det är inte lätt att medsäkerhet säga på vilka vägar man bäst kan nå framtill alla medborgare med information i dessa oftaväldigt komplicerade frågor. För min del ser jaggärna en diskussion av den typ som , t.ex. i EU-delegationen.Jag vill också säga att i den mån medierna -- TV,radio eller andra medier -- kan stimuleras till olikaverksamheter som är ägnade att öka intresset förEU-frågorna av den typ som i etttidigare inlägg var inne på är jag den förste attvälkomna detta, givetvis utan att själv kunnapåverka just den utvecklingen.Anf. 112 (nyd)replik:Herr talman! Avslutningsvis, herr statsråd, tar jagfasta på det positiva intresset som alltid har funnitsnär det gäller information. Men jag hade tänkt migen annorlunda lösning, inte via den konventionellaEU-delegationen utan en mera expertorienteradföredragning av de ansvariga inom departementet.Då hade man kunnat få ett helhetsgrepp om hurman tänker och pusslar och hur man värderar olikasaker och ting. Men det är kanske en fråga som vikan återkomma till i samband med en personligkontakt.Anf. 113 Statsrådet ():Herr talman! Min erfarenhet säger mig att det intefinns någonting som hindrar att experter uppträderi EU-delegationen, om så önskar.Anf. 114 () replik:Herr talman! Jag har egentligen inte mycket attpolemisera med statsrådet om. Jag tycker tvärtomatt han höll ett utmärkt anförande. Det var det somhan sade om opinioner som föranledde mig att tatill orda, mest för att markera hur viktigt det är medde förhandlingar som förs och som naturligtvisär hårda och konfrontatoriska i flera avseenden. Viförsvarar våra intressen, och de försöker att vinnaså mycket de kan från sin sida.Men vi skall inte framställa denandra parten såsom lömsk och nedrig. Jag tror inteatt det finns någon risk för det från svensk sida.Men det är viktigt att presentera människor dettapå ett sätt så att de förstår att vad det i grundenhandlar om är att det är två parter som siktar motsamma mål, att göra någonting gemensamtkonstruktivt och att de förhandlingar som skallföras just har syftet att nå fram till den form somsedan gör att man gemensamt kan bygga någontingbra.Det är inte fråga om två motsatta parter som är påväg att bryta upp eller som gör vad de kan för attkomma åt den andra parten. Den risken finns alltidvid en så hård förhandling som förestår. Det varbara för att ge ett litet tips på hur man kanmedverka till att också EG-sidan undviker attdemonisera som jag ville ta till orda i enkort replik till statsrådet.Anf. 115 Statsrådet ():Herr talman! Jag skall gärna bära med mig densynpunkten. Det är viktigt att påpeka att det interåder ett antagonistiskt förhållande vid våraförhandlingar.Det är sant att det finns ett antal frågor därintressena går isär. Om man förhandlar om kvoterär det klart att var och en vill ha en så stor del avkvoten som möjligt. Det gäller också delar av detstöd som utgår regionalpolitiskt. Men i grunden ärdet icke ett antagonistiskt förhållande, utanförhandlingarna präglas av en i grunden gemensamsträvan för att, som sade, finnalösningar på de problem som i delar onekligen ärförenade med varje förhandling om medlemskap.De resultat som har uppnåtts på t.ex.miljöområdet eller handelspolitiska området, och idelar också de resultat som avtecknar sig på andraområden som ännu inte är slutförhandlade, pekarpå att man från EU-sidan är lyhörd för våra kravoch speciella intressen som vi naturligen har attbevaka i förhandlingarna.Detta kommer att framgå än tydligare den dagförhandlingarna är avslutade, då det är alldelesklart att det är vi som tillsammans med de andraländerna skall söka finna gemensamma lösningarpå gemensamma problem.Anf. 116 ():Herr talman! Det är många som har uttalatvälgångsönskningar inför slutförhandlingarna. Jagvill naturligtvis sälla mig till dem innan statsrådetDinkelspiel försvinner från kammaren. Det kanockså finnas anledning att gratulera till deframgångar som faktiskt har åstadkommits i deförhandlingar som har varit.Kritikerna till ett EU-medlemskap har i olikasammanhang dragit upp det ena området efter detandra, där man just har demoniserat EU och våramotparter. Men på det ena området efter det andrahar vi faktiskt kunnat se att vi har fått gehör för vårasynpunkter.Frågor på miljöområdet rör sig i vår riktning. Vi haråstadkommit ett frihandelsavtal med somförmodligen inte alls hade kommit till stånd om inteSverige hade drivit på. Vi har fått textilkvoter somväl stämmer överens med vår fria import. Vi harlyckats åstadkomma en nordisk klausul. Vidare harvi fått gehör för en ökad öppenhet och insyn iarbetet i den europeiska unionen.Jag vill i detta sammanhang fråga statsrådetDinkelspiel om han kan ge några indikationer påhur en deklaration om offentlighetsprincipen kankomma att se ut och vilken status en sådandeklaration kan få i fortvarighetstillståndet.Det är ju ingen rigid och negativt inställd motpartsom vi har att göra med, utan det är en motpart somförsöker att sätta sig in i problem ochförsöker att gå till mötes där det är möjligt.Herr talman! Vid det här laget har nog de flestaförstått att EU inte är någon kvinnofälla. Jag skallta upp något om kvinnornas villkor. EU:slagstiftning är definitivt ett oerhört gott stöd för dekvinnor som strävar mot ökad jämlikhet i de olikaEU-länderna. Vad gäller och lagstiftning finns det, även frånsvensk utgångspunkt sett, inget att anmärka på.Det handlar i stället om den nationella viljan attgenomföra och förverkliga de intentioner som lagtsfast i EU-lagstiftningen. I EU:s medlemsländerliksom i haltar det betänkligt när det gällerviljan att praktiskt genomföra de lagar som faktisktfinns.Det har kommit en del nya siffror som jag tycker ärganska intressanta, eftersom de illustrerar denutveckling som är på gång också för EU-medlemsländernas kvinnor. Siffrorna gällerförvärvsfrekvensen i de åldersgrupper som förutvecklingen framåt, nämligen åldersgruppen 25--. har en så hög siffra som ,, , Belgien65,och har . Siffrorna är iparitet med de siffror som hade för cirka tioår sedan, vilket visar att någonting händer.Så sent som i förra veckan lade EU-parlamentetfram en rapport från Women's , la , är för övrigt liberal.Den antagna resolutionen ger konkreta förslag tillhur man kan förbättra kvinnornas situation bådeinom EU:s egna organisationer och imedlemsländerna.Genom har EU-parlamentetmöjlighet till ett avgörande inflytande över t.ex.tillsättningen av kommissionärer. Ett inslag iresolutionen var att man förutsätter att länder medtvå kommissionärer tillsätter en man och en kvinna.Det finns alltså flera konkreta förslag som har antagit.Vi har talat om inflytande i institutionerna och attSveriges andel rättmätigt skulle kunna innebära 25platser i parlamentet och 5 platser i rådet. Om mantittar på de jämförbara länderna visar det sig att detär i det spannet de befinner sig. Intressant kan varaatt framhålla befolkningsutveckling. Viden jämförelse med EG:s medlemsländer och övrigaländer i är det enda land därfödelsesiffrorna ökar . I alla andra länderminskar födelseantalet. Detta ger en god grund förEU att visa förståelse för de krav som harframställt när det gäller inflytandet i viktigainstitutioner.Herr talman! Avslutningsvis är det oerhört viktigtatt vi får parlamentets godkännande föresommaren, därför att vår ambition är att blimedlemmar från . Att delta i deteuropeiska samarbetet är viktigt för att ge tydligasignaler om att vi skall vara med i den oerhörtviktiga regeringskonferens som börjar 1996, vilkenär så angelägen för den europeiska unionensfortsatta utveckling. Då skall vara med!Anf. 117 () replik:Herr talman! sade att Europeiskaunionen rör sig framåt på miljöområdet. Det voreväl skrutt annars. Egentligen påbörjade man intesin gemensamma miljöpolitik förrän . Men det har faktiskt funnits möjlighet attbörja , så det vore konstigt omman inte rörde sig framåt med de problem somfinns.När det gäller offentlighetsprincipen finns det judeklarationer om att man måste verka för störreöppenhet. Men offentlighetsprincipen har faktisktäven andra kvaliteter. Det är t.ex. viktigt att detfinns öppna offentliga diarier, där medierna kan gåin och studera myndigheternas inkommandeskrivelser, även sådana som är sekretessbelagda.Den typen av offentliga diarier har jag inte sett attEU:s myndigheter tänker införa.När det gäller meddelarskydet vill jag framhålla atttjänstemän i har vissa möjligheter att lämnaut även viss sekretessbelagd information. EU:sdirektiv går i precis motsatt riktning. Även om viinte är medlemmar har vi drivit denna kritik ochdessa krav, och det har faktiskt haft en viss effekt.När man träffar vänsterkvinnor ute i EG säger defaktiskt att fattigdomen, arbetslösheten och deatypiska jobben med de dåliga arbetsvillkoren är ihög grad ett kvinnoproblem i Europeiska unionen.Anf. 118 ()replik:Herr talman! Det är intressant att höra att ocksåBengt anser att våra förhandlingar med EUhar inneburit framgångar på flera områden. Inte ärdet alldeles säkert att EU hade påbörjat en revisionav sina miljöregler om inte vi hade ställt våra krav.Vi har alltså inflytande på EU:s sätt att agera.Det är alldeles riktigt som säger.Offentlighetsprincipen är ett område där vi kan fåytterligare inflytande. Redan har denna diskussionpåverkat. Det dokument som antogs den 15februari visar i allra högsta grad att det finns ensträvan inom EU att gå i denna riktning. Det är ettmycket långtgående dokument, om man betänkeratt det inom medlemskretsen finns både länder sominte tillämpar någon offentlighet över huvud tagetoch länder som har offentlighet.Bengt drog åter fram det som kallas atypiskajobb. Atypiska arbeten är alla arbeten som inteförsiggår mellan kl. 9 och kl. till fredag.Det finns ingen anledning att skrämma folk och slåfolk i huvudet med beteckningen atypiska jobb. Vilever i en modern värld där arbetstidsreglerna ärflexibla på ett helt annat sätt än i industrinsbarndom.Anf. 119 () replik:Herr talman! De atypiska jobben öppnar jumöjligheten att skriva avtal så att man jobbar någontimme och någon timme påeftermiddagen utan att ha någon egentlig rastinräknad i arbetstiden. Även när det gälleranställningstrygghet och andra arbetsvillkor kanman göra väldigt enkla lösningar. Detta äregentligen oförenligt med svensk arbetsrätt, och viser det inte såsom någon lösning på lång sikt på vårasysselsättningsproblem. Det leder till en typ avhamburgerjobb, som man t.ex. i betraktarsåsom en lösning.Anf. 120 ()replik:Herr talman! Vi vill inte alls ha en statiskarbetsmarknad i . Är möjligenfullständigt omedveten om den utveckling sompågår på arbetsmarknaden och den flexibilitet sommånga människor ser fram emot och arbetar för?Det betyder inte att man sätter likhetsteckenmellan flexibilitet och oregelbunden arbetstid å enasidan och dåliga arbetsförhållanden å den andra.Tvärtom anser många människor att godaarbetsförhållanden innebär just flexibla arbetstideroch möjlighet att styra sin arbetstid på ett helt annatsätt än som varit möjligt . Det är ingetargument mot EU.Anf. 121 Statsrådet ():Herr talman! ställde en direktfråga till mig rörande offentlighetsprincipen. Låtmig direkt säga att jag delar uppfattningen -- detkan knappast överraska -- attoffentlighetsprincipen är av största betydelse. Detframhöll jag inte minst i det anförande som jag höllden , när förhandlingarna inleddes. Bådeoffentlighetsprincipen och meddelarskyddetbetecknades då såsom omistliga delar av vårtpolitiska och kulturella arv.Vi slog på det sättet fast att vi avser att hålla fast viddenna princip. Vi söker nu en väg att göramotsvarande deklaration i slutskedet avförhandlingarna. Vi hoppas att kunna finna en väg,som å ena sidan slår fast det som för oss äraxiomatiskt, nämligen att bara vi själva har attbestämma utformningen och inriktningen avoffentlighetsprincipen. Det finns ingenharmonisering kring denna princip inom EU, utanvarje land går här sin egen väg. Å andra sidan har viönskemålet att på ett eller annat sätt få reflekteratvilken vikt vi fäster vid detta, utan att eller någon annan kan tolka vårinställning och våra regler i dessa delar. Jag kan intesäga vilken form en sådan deklaration kan få ellerom vi når hela vägen fram, men vi arbetar på detta.Anf. 122 ()replik:Herr talman! Jag litar på statsrådets omsorg omoffentlighetsprincipen, en omsorg som hardeklarerats vid ett flertal tillfällen. Det är oerhörtangeläget att förhandlingarna får en lyckosamavslutning och att offentlighetsprincipen får enstatus som gör att den vinner respekt i olikasammanhang.Det vore intressant att få veta om Nederländernasdeklaration och framställning kommer att få någonbetydelse eller kan vara oss till någon hjälp i dettaarbete. har ju fattat mycketlångtgående beslut om offentlighet. Har det någonbetydelse för våra möjligheter att vinna respekt förden deklaration som vi kommer att göra?Anf. 123 Statsrådet ():Herr talman! förändrade politik pådetta område ändrar i princip ingenting för vår delvad avser meddelarskyddet elleroffentlighetsprincipen. Det beror på vad jag sadetidigare, nämligen att detta är en nationellangelägenhet, där varje land väljer att gå sin egenväg.Samtidigt är det uppenbart att vi i har enfrände, som är av stor betydelse, inte minst när vigemensamt kommer att verka för en ökadöppenhet från gemenskapsorganens sida, bl.a. frånkommissionens och rådssekretariatets sida. Här harpå senare tid tagits viktiga steg i rätt riktning, inteminst därigenom att kommissionen numera följerprincipen att alla dokument är offentliga om de intehar hemligstämplats. I grunden har kommissionenvalt samma angreppssätt som vi själva har valt. Vihoppas att man också i den praktiska tillämpningenkommer att följa en lika öppen politik som vi självaför på detta område. Här kan både ochSverige verka pådrivande -- när vi en dagblir medlemmar av den europeisk unionen.Anf. 124 ():Herr talman! låg stora delar avEuropa i ruiner efter det förödande andravärldskriget. Många miljoner människor hadedödats och lemlästats. Lidandet och förödelsen varfruktansvärda.Europas folk och ledare insåg att något sådant intefick hända igen. bildades föratt man skulle få kontroll över energi-, stål- ochvapenproduktion, varefter det ena europeiskasamarbetsorganet efter det andra startades upp.EG bildades, och utvidgades senare med fleraländer. Därmed inleddes en period av fredligsamverkan -- den längsta någonsin dessaländer emellan. Detta innebar fred, frihet,demokrati och en starkt ökad välfärd.