prot · GI0942 · 1994-12-14 00:00:00 — Vi gårmed i EU helhjärtat, men under förutsättning att omdet är så att vi kanske inte skulle vilja göra detförbehåller vi oss rätten att komma med eninvändning." Detta är alldeles orimligt. Inskrivandetav en sådan passus skulle inte ha någon reell tyngd.Den andra stora fråga som utskottet har behandlatgäller hur samrådet skall organiseras mellan regeringoch riksdag. skall ha kvar ett inflytandeoch skall bli väl orienterad om vilka frågor som skalltas upp i Bryssel.Riksdagen fattade ettprincipbeslut om inrättande av en . gårvi alltså vidare och säger i detalj hur den skall se ut.Det blir en som, och det framgår avsjälva namnet, precis som utrikesnämnden inte harnågra beslutande befogenheter, utan endastsamrådande. Det innebär alltså att fackutskottenbehåller sin roll. kommer att behålladen roll som det är fastslaget i våra grundlagar att denskall ha.I det här sammanhanget förekommer en motionfrån och . Denhar förut berörts från talarstolen av de bäggemotionärerna. Där ville man att skullebegränsa sitt samråd till sådana frågor som gälldeöverstatlighet.Utskottet har inte velat gå med på det av det skäletatt då skulle den andra pelarens och den tredjepelarens frågor falla utanför. Det var kanske intemeningen att så skulle ske.Emellertid skall det understrykas att detnaturligtvis är svårt att nu lägga fast former för hursamarbetet skall gå till. Vi har en begränsaderfarenhet av det hela genom EU-delegationensarbete. Vi har kunnat studera hur har agerati det här sammanhanget, och det finns även andraexempel bland de länder som redan är medlemmar.Konstitutionsutskottet framhåller därför att denföreslagna samverkan innebär helt nya förhållandenoch arbetsformer för . Det gäller förutskottet att noga följa utvecklingen. På basis av deerfarenheter som man har vunnit skall man sedankunna föreslå de nödvändiga förändringarna avarbetsformerna i framtiden.Till sist, herr talman, en fråga som också har dyktupp, och det är hur protokollföringen vid sammanträden skall gå till.Talmanskonferensen har föreslagit att den skall gå tillpå samma sätt som i utskotten. Men utskottetsmajoritet har velat gå längre och vill att man skallföreta stenografiska uppteckningar av vad somföregår i EU-nämnden.Det har vi moderater reagerat mot. Vi fruktar attdet blir alltför lätt att kanske undvika att föra samtalom brännbara angelägenheter i en nämnd där man vetatt allting kommer att vara ute eller kanskeredan samma dag. Vi är rädda för att om man gerdetta den stora offentligheten, kommer man attundvika att ta upp vissa frågor i . Detblir i stället överläggningar man och man eller manoch kvinna emellan, sådant som inte kommer ut.Därför avvisar vi detta och går påtalmanskonferensens förslag, att protokollföring börske på samma sätt som i utskotten.Med dessa ord, herr talman, ber jag att få yrkabifall till hemställan i konstitutionsutskottetsbetänkande 17 och i konstitutionsutskottetsbetänkande 22 med undantag av den punkt som avserjust protokollföringen, där jag i stället yrkar bifall tillreservation nr 9.Anf. 48 ():Herr talman! Först vill jag vända mig tillvalprövningsnämndens ledamot , somalltså konstaterade att folkomröstningen nu hadevunnit laga kraft. Folkomröstningen var enförutsättning för att skulle kunna bekräftagrundlagsändringen. Jag vill också konstatera att vifattade beslut om grundlagsändringen innanfolkomröstningen hade vunnit laga kraft.Några ord om avtalet med . I betänkande UU5föreslås ratificera avtalet om anslutning tillEU. På sidan 41 beskriver utskottet de befaraderiskerna med ett s.k. utanförstående. Det är ettmärkligt ord för världens kanske mest öppna land,som tillhör de tio länder på jorden som är med i flestinternationella sammanslutningar. Konsekvenserna avett sådant utanförstående skulle enligt utskottet varaatt investeringar motverkas, räntan stiger ochtillväxttakten blir lägre.Statsministern ansåg att detta var en sådanallvarlig risk att han vädjade om ett ja ifolkomröstningen, för att slippa en tilltagandemaktlöshet, sade han. Men har vi facit. Efter någratimmars räntefall efter folkomröstningen stigerräntorna igen i . Börsens värde sjunker,investeringar beror av helt andra faktorer än EU. Detdeklareras nu tydligt av dem som gör investeringarna.I kontrast: Efter nej sjunker räntan där, ochtillväxten ökar så snabbt att ekonomin måste kylasned. Det är inte märkligt att många känner sig lurade iSverige.Det framgår av utskottets betänkande att vi intefått några permanenta undantag från att i allt lyda vadEU bestämmer. Det framgår vidare att vi nu kommeratt bli observatörer i WEU, och glidandet mot dengemensamma försvarspolitiken fortsätter.Alliansfriheten blir ett tomt ord.Den gemensamma förklaringen mellan EU ochSverige om Euratom har inte placerats ianslutningsakten till avtalet, utan i slutakten och haralltså inget juridiskt värde.Utskottet har en intressant skrivning om EMU påsidan 103: "Ett slutligt svenskt ställningstagande tillövergången från den andra till den tredje fasen avEMU - dvs. en fullständig samordning av penning-och valutapolitiken - kommer enligt finansutskottetsyttrande till utrikesutskottet att göras i ljuset av denfortsatta utvecklingen och i enlighet med Sverigesåtaganden som medlemsstat. Den interna svenskabeslutsordningen innebär att det ytterst är riksdagensom skall ta ställning. "ställningstagande är alltså bara enintern angelägenhet. Vi är bundna av EU när detgäller framtiden för vår valuta och vår riksbank.Sverige åtar sig nämligen som medlemsstat att följade regler som beslutats i . Där står i Artikel109 j:4 att den tredje fasen skall inledas senast 1999och att det är ministerrådet som bestämmer vilkastater som ingår, inte medlemsländernas parlament.Det viktiga steget när det gäller valutaunionen äregentligen inte om det längre går att betala medsvenska kronor i eller inte. Det kan vi noggöra så länge vi vill. Avgörande är när intelängre har en demokratiskt styrd egen riksbank ochkronan oåterkalleligt låses till ecun. Då har vi gett uppvår rätt till en egen finanspolitik.Den konservative parlamentsledamoten iStorbritannien, , försökte iMaastrichtförhandlingarna att få finansministrarnamed på att alla medlemsstater i likhet medStorbritannien skulle låta sina parlament få rösta omen gemensam valuta. Men han fick till svar att omparlamenten fick yttra sig kanske de skulle säga nej,och skulle aldrig nå sitt mål, skullealdrig utvecklas.Till anslutningslagen. Den behandlas ikonstitutionsutskottets betänkande 17. Där framgårdet klart att ger upp sin suveränitet genommedlemskapet i EU. I den korta, tydligaanslutningslagen, som återges på sidan 24 ibetänkandet, säger man rakt på sak att den andra ochtredje paragrafen innebär att allt som EU hittillsbeslutat och kommer att besluta "gällerhär i landet".Detta är självfallet det helt centrala imedlemskapet, att vi förbinder oss att lyda EU i allt.Det är om detta informationen inför folkomröstningenskulle handlat. Som bekant nämndes det inte ens iUD-texten i informationsbroschyrtill hushållen. Av brist på utrymme, har MatsHellström påstått i en interpellationsdebatt.Jag vill också säga något om finansutskottetsbetänkande 5. Det gäller budgeteffekter.Nu kommer räkningen. EU-medlemskapet kostarvarje år ca i direkta anslag. Detskall finansieras utan att ytterligare lån tas upp påmarknaden. Det underlättar inte regeringens strävanatt balansera budgeten.Vi har en rabatt , men den skallbetalas tillbaka. Det är viktigt att komma ihåg attSverige inte får ett enda öre av EU. Vi betalar inmycket mer än vi kan få tillbaka. Och det vi fårtillbaka kommer på EU:s villkor.Vi skall också, framgår det av finansutskottetsbetänkande, bidra med ca somgrundkapital till Europeiska investeringsbanken ochgöra de inbetalningar och garantiåtaganden som följerav ett medlemskap i banken.Dessutom skall vi anslå nästan 1 miljard, 950miljoner kronor, som bidrag till kapitalet i . Bankens huvuduppgift är attbidra till en balanserad regional utveckling inom EUgenom att finansiera ekonomiskt sunda investeringar ide mest eftersatta regionerna. Det har verkatbli mest motorvägar.Det framgår inte närmare av finansutskottetsbetänkande hur dessa åtaganden kommer att belastastatsbudgeten. Ett förslagsanslag på 950 miljonerkronor kommer på tilläggsbudget.Min slutsats av de här tre betänkandena ärföljande:Jag har i folkomröstningskampanjen lovat att intehindra att innebörden av ett ja i folkomröstningengenomförs. Även om de få ledamöter som röstade neji folkomröstningen skulle vidhålla detta nej nukommer med överväldigande majoritet attrösta för att landets suveränitet överlämnas tillEuropeiska unionen. Min röst behövs alltså inte för attfolkmajoritetens vilja skall genomföras.Jag kan inte förmå mig att vara med om detta,enligt min mening, djupt olyckliga beslut och kommerinte att delta i omröstningen om UU5, KU17 ochFiU5. Jag anser att bäst tar sitt ansvar förEuropas framtid som ett fritt, öppet land i fortsattsamarbete med EU, men med rätt att bestämma självtvad som skall gälla i vårt eget land.Nu övergår jag till konstitutionsutskottetsbetänkande 22. Det gäller det praktiska samarbetet fördemokrati i vårt land.I KU22 tar man upp ändringar i riksdagsordningenför att reglera samverkan mellan riksdag och regeringefter EU-anslutningen. överlämnar nu sinförut suveräna normgivningsmakt till EU. Det ärregeringen som kommer att utöva del avdenna lagstiftningsmakt.Genom utskottets behandling av prop. 19 ochtalmanskonferensens förslag nr 1 förslås former förEU-lagstiftningsarbetet i samverkan mellan regeringoch riksdag.I motion K5 har vi framhållit att om manvill påverka EU:s beslut är det nödvändigt att kommain i beslutsprocessen. När ettärende väl finns på ministerrådets dagordning ochkommer till är det ofta för sent.När kommissionen lämnar över ett lagförslag blirdet offentligt. Det kommer att behandlas bl.a. iparlamentet och i ministerrådets olika arbetsgruppersamt i COREPER, där vår ambassadör i ingår.I många fall skickas förslaget fram och tillbaka fleragånger.Det är under denna process som man kan påverka,och det är helt väsentligt att förslaget också diskuterasoffentligt i för att de grupper som berörs skallha en chans att komma med synpunkter.Denna offentliga debatt skulle ge underlag för debeslut som kommer att fattas av de svenskaämbetsmännen och diplomaterna samt av regeringen.Det skulle därmed i någon mån kunna ersätta denremissbehandling som brukar föregå förslag till nyalagar i . De internationella korrespondenternasintresse kunde kanske också väckas, varvid debattenspreds till andra EU-stater om hur står i enviss fråga som håller på att "processas" i EU.En av talmanskonferensen tillsatt arbetsgrupp harbl.a. föreslagit (KU22, s. 25) att när förslag tillförordningar, direktiv m.m. samt viktigareredogörelser lagts fram av kommissionen ochöversatts till svenska överlämnar regeringendokumenten till . Förslag till viktigarerättsakter skall följas av enskriftlig redogörelse för förslagets innebörd ochförhållande till svenska bestämmelser. Dokumentenfrån regeringen fördelas av utskottens kanslier.Det är väldigt viktigt att fackutskotten i riksdagenpå ett tidigt stadium får reda på vad som är på gånginom EU:s beslutsprocess.På s. 28 i KU22 utgår utskottet från att dennainformation från regeringen till i huvudsakkommer att överlämnas enligt den av arbetsgruppenskisserade ordningen. Därigenom ges godaförutsättningar för utskotten att kunna agera på etttidigt stadium under det att en fråga behandlas inomEuropeiska unionen.Konstitutionsutskottet föreslår attriksdagsordningen ändras så, att utskotten får rätt attkalla också regeringsledamöter för information i EU-frågor.Centern föreslår i sin motion K5 att ett utskottkunde offentliggöra en fråga genom att skicka ettyttrande till tidigt under en frågasbehandling. vill inte föreskrivanågot nu utan att först ha studerat erfarenheterna fråndetta nya samarbete mellan riksdag och regering. Manvill se om någon ytterligare formalisering blirönskvärd. Detta blir en viktig angelägenhet för KU,som kommer att ha hjälp av de stenografiskaanteckningar som vi föreslår skall föras vidstatsrådens överläggningar med EU-nämnden.Birger Hagård tog här upp moderaternasreservation i anslutning till detta. Han anförde att detvore fel att offentliggöra allting som sägs inämnden. I och för sig innebär inte stenografiskaanteckningar att allting blir offentliggjort. Detargumentet faller alltså. Jag hoppas att riksdagenkommer att ändra riksdagsordningen med tvåtredjedels majoritet - jag är rädd för att det kommeratt behövas så stor majoritet för att detta väldigtviktiga beslut om stenografiska anteckningar i skall gå igenom.Centern har avgett en reservation till KU22. Vianser att det vore bättre att utrikesutskottet sköttesamrådet med regeringen när det gäller den s.k. andrapelarens frågor i EU, som rör utrikes- ochsäkerhetspolitiken.Utrikesutskottet följer kontinuerligt med i desekretessbelagda rapporterna från sändebud ihela världen och har stor sakkunskap på området. arbete med alla andra frågor, som delvisgår in i varandra, bör vara fullt tillräckligt för attöverbelasta dess ledamöter. Jag yrkar bifall tillreservation nr 3 om att regeringen skall samråda medutrikesutskottet i stället för med när detgäller utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. I övrigtyrkar jag bifall till utskottets förslag i betänkandetKU22.Herr talman! Sammanfattningsvis deltar jag inte idet enligt min mening djupt olyckliga beslutet attansluta till Europeiska unionen, enligtförslagen i UU5, KU17 och FiU5. Jag kommer attarbeta för att skall återfå sin suveränitet.Under tiden är det viktigt att finnerarbetsformer för ett så stort demokratiskt deltagandesom möjligt i de beslut i som kommer attbinda . förslag i TK1kan bli av stor betydelse för detta. Jag bejakar KU:sbeslut att noga följa samverkan mellan riksdagensutskott och regeringen för att se om förbättringar isamverkansformerna behövs.Jag anser att utrikesutskottet och inte EU-nämndenborde vara regeringens samrådspartner när det gällerutrikes- och säkerhetspolitiken. Jag yrkar därför bifalltill reservation 3 och i övrigt bifall till hemställan ikonstitutionsutskottets betänkande nr 22.Anf. 49 () replik:Herr talman! fortsätter attplädera för det utanförskap som hon tydligen har gjorttill den stora målsättningen i sitt politiska liv. Men jagförstod inte riktigt om hon hade några invändningarmot den tågordning som följs i Sverige.Vi hade alltså en folkomröstning den 13november. Därefter beslutade att anta detvilande förslaget till grundlagsändring som är aktuellti sammanhanget , vilken trädde ikraft . Allt har varit helt i sin ordning.Sedan sade att vi lyder EU iallt och att vi förlorar vår suveränitet. Detta är i ochför sig ett nonsensprat. vill välinte gärna påstå att , och Frankrikeskulle vara nationer som inte har sin suveränitet.Naturligtvis har de det. Men som i alla sammanhangnär man ingår internationella överenskommelser ärdet alldeles givet att man också tillsammans med allaandra får ge avkall på vissa delar i god rousseauanskanda. Vi överlåter en del befogenheter för att få störrebefogenheter tillsammans med de andra.Jag vill här läsa upp hela den paragraf som ocksågäller överlåtelse av beslutsbefogenheterna ianslutningslagen 3 §:Europeiska gemenskaperna får efter Sverigesanslutning till Europeiska unionen fatta beslut somgäller här i landet i den omfattning och med denverkan som följer av de fördrag och andra instrumentsom anges i 4 §.Detta innebär alltså en begränsning i vad som kanförekomma under den första pelaren. Andra pelarenoch tredje pelaren berörs inte i sammanhanget.Anf. 50 ()replik:Herr talman! I den ändrade grundlagen stod det attunder förutsättning att en folkomröstning har hållits ilandet äger rätt att besluta om attöverlåtelse är möjligt. Men en folkomröstning har juinte ägt rum i juridisk mening förrän den har vunnitlaga kraft. beslutade alltså omgrundlagsändringen utan att avvakta attfolkomröstningen hade vunnit laga kraft.Sedan kom det allvarliga anmärkningar när detgällde lagligheten i folkomröstningen, eftersom detfanns broschyrer som var författade av den ena sidan,dvs. den sida som pläderade för ett ja. Broschyrenfrån sekretariatet inom UD fanns i vallokalen, påPosten. Man kan verkligen ifrågasätta om vallagendärmed uppfylldes.Valprövningsnämnden, där ingår,har kommit fram till att man har uppfyllt lagensbestämmelser, och det var ju tur det. Vad hade häntom ni hade funnit att folkomröstningen i själva verketvar olaglig? Då hade vi ju inte kunnat ändragrundlagen på det här sättet.Birger Hagård menar fortfarande att genomsitt nej till EU skulle befinna sig i något sortsutanförstående. är bland de tio länder påjorden som är med i flest internationellaorganisationer, kanske det land som är öppnast, detland som har flest frihandelsförbindelser med helavärlden. Att påstå att vi är utanför bara för att vi integår in i ännu en internationell organisation är attmissbruka ord.Dessutom innebär medlemskapet, trots det somBirger Hagård här har sagt, att vi ger upp stora delarav vår suveränitet. Annars hade ju inte grundlagenbehövt ändras över huvud taget. Självfallet är ocksåett kommunfullmäktige och ett landsting suveränt påsitt sätt. kommer att bli suveränt på mångaområden, men landet är inte längre ett heltsuveränt land. EU har rätt att fatta beslut som gällerhär i landet.Anf. 51 () replik:Herr talman! För handlar detom vi och dom. Men för mig och för den övervägandedelen av riskdagens ledamöter blir vi delaktiga i ochansvariga för de beslut som fattas iEuropa. Det är inte längre vi och dom, utan det ärendast vi som gäller.När det sedan gäller kanjag försäkra att vi diskuteradeingående de invändningar som hade rests, men detbefanns att de inte hade någon egentlig saklig tyngd.Därför kom också invändningarna att avvisas. Det varinget svårt beslut. Det var ett enhälligt beslut iValprövningsnämnden.Anf. 52 ()replik:Herr talman! Jag tror att skulle hahållit med mig om att det hade varit ytterst pinsamtom hade kommit fram till ettannat beslut, nämligen att folkomröstningen hadevarit olaglig. Då hade grundlagen ändrats utan att enlaglig folkomröstning hade hållits i landet.Anf. 53 ():Herr talman! Det är knappast någon hejd på den"EU-fori" som drabbat vissa EU-anhängare. I dagkunde vi höra inleda sitt anförandemed en betraktelse, där han sade så här: Äntligen blirvi fullvärdiga européer.Vad var vi innan? Var vi halvasiater, eller vadmenar ?Vi närmar oss, herr talman, ett enligt min meningtragiskt ögonblick i svensk historia. Vi övergår nufrån en omkring 500-årig period av nationellsjälvständighet till att bli en del av en union. Viövergår från en parlamentarisk demokrati till att bliunderordnade ett blandsystem, där väsentliga delar avpolitiken och lagarna kommer att beslutas utanmöjlighet för och dess uppdragsgivare, desvenska väljarna, att påverka. Det elitistiska ochabstrakta kommer att tränga undanstora delar av den folkförankrade demokratin. Detgäller då att göra skadorna för demokratin så små sommöjligt.I inför EU föreslogs en nyparagraf i 1 kap. regeringsformen, med deninnebörden att förpliktelser enligtanslutningen till Europeiska unionen ej skulle kunnahindras av nationella lagar eller ens vår grundlag.Denna paragraf döptes i vänsterreservationen tillbetänkandet till plattläggarparagrafen. Den följandedebatten ledde till att den lösning till reglering avSveriges medlemskap som plattläggarparagrafen juutgjorde fick överges av samtliga partier som varrepresenterade i utredningen.Den lösning som man i stället valde var att göra enliten förändring i 10 kap. 5 § regeringsformen,innebärande att med en tre fjärdedelsriksdagsmajoritet till EU kan överlämna allbeslutanderätt så länge den inte strider mot fri- ochrättigheterna i regeringsformen och den europeiskakonventionen. Med denna lösning ansåg man sigmånne ha kommit ifrån plattläggarparagrafen. Denlåg i sak egentligen snubblande nära, men syntes ivarje fall inte lika uppenbart.I det förslag till anslutningslag som vi nu skallbesluta om föreslås en överlåtelse av beslutanderätttill EU i en omfattning som är identisk medplattläggarparagrafen. Enligt 3 § i förslaget tillanslutningslag får EU fatta beslut som gäller här ilandet så länge EU håller sig till gällande fördrag.Eftersom dessa fördrag har en utomordentligt vidräckvidd gäller den härigenom överfördabeslutanderätten ett icke-överskådligt antal frågor.Besluten innebär också att vi i svensk lagstiftning nuinförlivar alla EU:s rättsakter, trots att översättningenav dem till svenska kommer att vara färdig tidigastnågon gång . Då skall en redan diskuteras, och då kan detdessutom - förhoppningsvis - vara dags för en nyfolkomröstning och ett nytt beslut.Riksdagen fattar härmed alltså ett beslut om enovillkorlig och allmän beslutsöverlåtelse till EU-organen. Detta i sig innebär att vi underordnar oss allaEU:s rättsakter. Det medför att vi på EU-rättensområden avskaffar som lagstiftare och somfolkets främsta företrädare, eftersom harföreträde framför nationell rätt. Det medför att om vårfolk- och riksdagsmajoritet har en annan mening, ärdet likväl EU:s mening som kommer att gälla i landet.Anslutningslagen, som är en vanlig lag, kommerdärför att trolla undan stora delar av regeringsformensinledningskapitel, där det stadgas att ärlagstiftare, att är folkets främstaföreträdare. Inte minst första paragrafens ståtliga ordom att all offentlig makt utgår från folket kommer attträngas undan, eftersom EU-besluten kan stå raktemot de svenska väljarnas vilja och ändå gälla här ilandet. Det är ett problem att man med vanlig lag nu ipraktiken åsidosätter viktiga delar avregeringsformen, som fram har denhögsta konstitutionella valören i vårt rättssystem mensom nu kommer att underordnas EU-rätten.Det är därför viktigt att det i anslutningslagenmarkeras att förbehåller sig rätten att, närden finner det nödvändigt, behålla beslutanderätt.Majoriteten i utskottet anser att detta strider mot och EU-principerna och att det skulle kunnauppfattas om en lagvalsregel, dvs. att svenskadomstolar skulle kunna tolka detta så att man skallvälja svenska lagar framför EU:s. Ja, det är rätt så tillvida att det är så EU-organen vill ha det: attmedlemsstaternas parlament och folkvalda skall lydaEU, inte ha rätten att kämpa emot när de tycker attEU:s majoritet går fel väg. Därmed ger vi upp dennationella suveräniteten. Majoritetens hållning är i saksamma som den plattläggningshållning som man iGrundlagsutredningen inför EU fick kritik för ochockså temporärt övergav.Vi kan inte acceptera detta in blanco-godkännandeav EU:s överhöghet. Därför har vi hörsammat enskrivelse som kom till och därman förordade att vår lydighet skulle villkoras, att detborde skrivas in i anslutningslagen att riksdagenskulle kunna gå emot EU eftersom ju skallvara folkets främsta företrädare, enligt 1 kap. 4 §regeringsformen.Mot den bakgrunden yrkar jag bifall till min ochPeter reservation till konstitutionsutskottetsbetänkande nr 17.EU-medlemskapet innebär att upphöratt vara lagstiftare på de områden omfattar.Sveriges rösträtt i Europeiska unionens råd, som blirden viktigaste lagstiftaren för oss, kommer inte attutövas av utan av regeringen. Närregeringen skall utöva sin rösträtt är det tänkt att denskall vara förankrad i , att den, som detheter, skall samråda med . Formen för dettakommer att bli EU-nämnden.Vi har vissa erfarenheter av sådant samrådgenom den s.k. EU-delegationen, som har verkat.Där går arbetet till så att det material som ligger tillgrund för delegationens råd till regeringen ofta ärväldigt sovrat, utvalt och sammanfattat av tjänstemän.Delar av grundmaterialet, dvs. förslag från EU tillförordningar och direktiv, är väldigt svåra att få tagpå, knappast föreligger på svenska och ibland ärhemliga. Materialet kommer väldigt sent, men detskall vi inte beskylla den för, utanså verkar EU. Regeringsföreträdarna gerföredragningar och berättar litet om svenskförhandlingstaktik på några utvalda områden. Sedanställer delegationens ledamöter några frågor.