prot · GI0932 · 1994-11-30 00:00:00 — Om den pågående utredningen, som så småningomskall lägga fram sitt resultat, kommer fram till andraställningstaganden är det bara att beklaga. Det kanfinnas en viss risk för det i och med att vi vet vad vihar framför oss när det gäller kärnkraftsavvecklingosv. Man kan bli litet sugen på att ordna energi påannat sätt. Därför tycker vi att det är viktigt att fattabeslut om och , så att vifår den här saken ur världen.Den kommunala vetorätten är en mycket kontro-versiell fråga ute i kommunerna. Vi vet att den upprörmånga. I det här fallet tycker jagatt man måste ta till sig människornas ängslan ochoro. Det bästa sättet är att visa att man på alla sätt kanövertyga dem om att ett slutförvar i just deras kom-mun är det allra säkraste, att de inte kommer att upp-leva några negativa effekter av den här anläggningen.Att övertyga människor måste vara bättre än att tvingadem.Hamnar vi trots allt i en situation där vi inte kanlösa detta, får vi återkomma till lagstiftning på ettannat sätt.Precis som sade finns det signaleri dag om att kommunalrådsordförande i norrländskakommuner går ut och säger: Vi skall nog kunna taemot den här anläggningen. Vilka skäl hänvisar mantill? Jo, det handlar om arbetsmarknadsskäl, att skapaarbetstillfällen i de egna kommunerna. Det tycker viär en olycklig diskussion. Det här måste bygga på heltandra förutsättningar.Anf. 130 () replik:Herr talman! Får jag först säga, så att ingen tror attjag är oartig, att skälet till att jag inte begärde replikpå inlägg var att jag håller med.Ingen skugga skall falla över ochVänsterpartiet. Ni har varit konsekven-ta och rakryggade i de här frågorna.I och för sig är det kanske delvis ett bekymmer.Jag har aldrig hört tala föratt man skall bygga ut ett enda vattendrag eller utnytt-ja kraften i det. Ej heller har jag hört någon vänster-partist argumentera för kärnkraft. Någonstans däruppstår ett dilemma om man vill ha energi.Jag tycker att den här diskussionen ändå har visatatt de här frågorna kräver både eftertanke och framförallt en helhetssyn. Vi har diskuterat den oerhört svåraavvägningen mellan kärnkraften, dess risker, ochalternativen, däribland vattenkraften. Jag tror i mot-sats till att det vore mycket olyckligtom vi i den här kammaren styckade upp de här frå-gorna, snuttifierade dem och fattade beslut i varjeenskildhet. Hur välmotiverat det än kan tyckas vara ärdet viktigt att vi i den här församlingen försöker ha enhelhetssyn på problemen.Utgångspunkten är, som jag har sagt tidigare, attvi vill ge ett ökat skydd, både när det gäller Gideälvenoch . Men eftersom vi blev nedröstade iden frågan , tänker viåterkomma i samband med att de här frågorna inomkort på nytt skall behandlas i sin helhet. Jag tror fak-tiskt att det, framför allt av miljöskäl, är oerhört vik-tigt att vi behandlar frågorna på det viset.Anf. 131 () replik:Herr talman! Det är en konservativ syn, LarsStjernkvist, att bara prata om kärnkraft och vatten-kraft. Det är inte de framtida lösningarna. Vi måstefaktiskt se till de förnybara energikällor som finns. Vifår liksom ta ett nytt avstamp . Det håller inte attfortsätta att bygga ut vattenkraften. Vi måste ta tillandra energikällor. Därför skall vi verkligen visavägen med beslutet , att det är den här vägen somutredningen skall ta när det gäller många andra älv-sträckor framöver.Anf. 132 ():Herr talman! Jag instämmer i reservanternas anfö-randen till så gott som . Jag yrkar bifalltill reservation 3, mom. 5, om Österdalälven.Våldtaget land i Storsveriges skugga är titeln på enbok som en man i har skrivit, . Den handlar om hur man har utnyttjat Älvdalensnaturresurser, framför allt vattenkraften.Älvdalens kommun med sina ca 8 500 invånareoch sin stora yta, ungefär som , har utnytt-jats till bristningsgränsen, framför allt när det gällervattenkraften. av möjlig utbyggnad är redanutnyttjad.Den återstående älvsträckan är mot all förmodanen levande älvsträcka, som bl.a. har sydligas-te harrfiske. Harren och öringen reproduceras i älven.Här skulle, om man fått sin utlovade laxtrappa, ävenkunnat finnas Siljansöring.Här gäller det friluftsliv och fiske. Det spiller ävenöver på vintersporten och på andra turistnäringar.Hotell och vandrarhem är uppbyggda längs älven. Härförekommer också mycket s.k. vildcamping, somockså spiller över på affärer bl.a. i . Det är enbillig form av semester för människor som inte harråd med dyra semestrar. Det är inte möjligt överallt,men här fungerar det ganska bra.Även kulturellt är det viktigt med en pulsåder,som är här uppe. Känslomässigt betyder denmycket och den är oerhört viktig för turismen i Älvda-len.Det är mellan och , och därfinns fjällen. Man har inga fjäll i , men manhar sin älv. Där finns utter som behöver isfritt vattenvintertid.Man sänker vid utbyggnaden en stenbro från1700-talet, värdefulla slåtterängar, outforskadefångstgropssystem, kanske från bronsåldern, sannoliktockså en gammal boplats. Värdefull skogsmark sättsunder vatten. Boendet blev plötsligt äldre iÄlvdalen när man fann flintstensyxor nära Nässjön.En utbyggd älvsträcka kan ju aldrig återställas. Läns-styrelsen ger älvsträckan högsta skyddsvärde frånsåväl geologisk och zoologisk som botanisk synpunkt.Även landskapsbilden är vikten. Det är fantastiskautsikter och ett rörligt friluftsliv uppe i . Åkgärna dit!Det skulle från början bli en damm i . Nuär de fyra: Trängslet, Åsen, Väsa och Blyberg.Vattenfall har egentligen inget intresse av utbygg-naden. Den ger bara 65 GWh. Det skulle behövas1 000 kraftverk av den här typen för att avvecklakärnkraften, vilket ju förstås inte skall göras enbartgenom vattenkraft.Däremot kan bidra med skog tillbiobränslen. Hälften av kärnkraften går åt till att vär-ma upp hus och då är biobränsle en mycket lämpligenergikälla. De beräknade kostnaderna är över 200miljoner. Enligt skulle det bara få kosta enfjärdedel för att bli lönsamt. Men jordägarna, bl.a.Stora, har så mycket pengar att de vill satsa på detta.Stora avstod förresten just i det här fallet. Stora styrenergiproduktionen i Brunnsberg via Trängslet ochÅsendammen. Det gör att jordägarna vid en utbygg-nad får svårt att finna egna kunder, då de inte kanstyra produktionen. låter man vattnet rinnafritt, då norsk el blir billigare. Den beskattas inte påsamma sätt.Jordägarna är något speciellt för med si-na besparingsskogar. Vid omröstningen på derasstämmor gäller inte en man - en röst. Man röstar eftergrader. Det har inneburit att inte ens bland jordägarnaär det antalet personer för en utbyggnad som räknas,men det är antalet röster som räknas.Vid folkomröstningen om älvut-byggnaden röstade mycket riktigt emot. Delarman upp kommunen, och för sig och för sig - och berörs inte av utbygg-naden eftersom de ligger högre upp - är det t.o.m.85 % i själva som röstat emot. Det är enförkrossande majoritet.4 000 namnunderskrifter har också samlats in, ochdet i en kommun med 8 500 invånare. Däri är ju bar-nen inräknade förstås.Arbetstillfällen kan man glömma när det gällerÄlvdalen. Man hade ett vägbygge i som gavtio arbetstillfällen. Nio av de anställda kom utifrånoch en från . Förhållandena blir säkert de-samma när det gäller älvutbyggnaden. Dessutom ärdet ju fråga om mycket kortvariga arbetstillfällen.Det finns således mycket starka skäl mot en ut-byggnad. Dessa har också vunnit gehör hos en stor delav opinionen i bygden.Jag yrkar bifall till vår motion. Det skulle varamycket sorgligt om miste sin älv. Proble-men här är nog stora ändå. Fjällnära skogar har mantagit. Man har ett skjutfält där man störtar ammuni-tion som släpper ut bly . Man störtaräven ammunition som kommer ifrån . Det äralltså en mycket hårt drabbad kommun när det gällerskog, vatten och utnyttjande av resurserna över huvudtaget.Anf. 133 ():Herr talman! Jag begärde egentligen ordet för attnärmast påpeka för och de tidigaredebattörerna som talat om och Österdaläl-ven att utskottsmajoritetens ställningstagande på intetsätt innebär något beslut om en utbyggnad. Det inne-bär att det ytterligare utredningsarbete som den tidiga-re regeringen initierade skall fullföljas. Sedan åter-kommer ärendet antingen i form av ett regeringsbesluteller ett riksdagsbeslut. Det är alltså inte fråga om ettslutgiltigt avgörande om älvarnas utbyggnad.Med detta vill jag biträda de yrkanden som fram-ställts om bifall till utskottets hemställan.Anf. 134 ():Herr talman! Jag vill stödja i i har väntat så länge på detta beslut.Det är faktiskt därför vi har gått ut så hårt i frågan.Man kan inte dra och dra på människors framtid pådet här sättet. De kan inte planera för sin framtid.Rädslan är stor där uppe. Rädslan är stor för skjut-fältet med alla dess utsläpp. Det skallrar i fönsterru-torna, trots att skjutfältet ligger 4 mil därifrån. Räds-lan för utbyggnad av älven tar ifrån dem själva kraf-ten. Det är fruktansvärt för dem om de inte får behållasin älv. De hamnar under vattnet. Bostäderna liggerlångt ner. Hotet från en sprucken Trängseldamm finnsdär också. Den kommer att drabba hela älvområdetända ner mot Borlänge.Människorna behöver detta beslut , så att de kankänna att de har en trygghet inför framtiden.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 27 §. )27 § betänkande1994/95:BoU4 Vattenrätt.Anf. 135 ():Herr talman! När någon vill starta miljöfarligverksamhet är det normalt eller som ger tillstånd ochställer villkor för detta. Regeringen har dock rätt attge tillstånd när det gäller anläggningar som är avbetydande omfattning. Ett exempel på detta är avtaletmed om att bygga . kan inte påverka valet av plats elleravstyra projektet, även om den inser att miljön påver-kas allvarligt.Regeringens intresse av att olika projekt skallkomma till stånd kan göra att miljöintressena inte fården särställning som de måste ha inom all sam-hällsplanering.Att kompromissa om miljökrav innebär en ut-veckling som blir ohållbar. Kompromissa omvåra ekonomiska levnadsvillkor kan vi göra mellanvåra partier, men vi kan inte kompromissa om miljön.Det har vi ingen rätt till med tanke på våra barn ochbarnbarn och deras framtid.Regeringens förprövningsrätt har inte heller sam-ma tyngd längre med tanke på dagens ordning, därenligt naturresurslagen en miljökonsekvensbeskriv-ning skall göras som en förutsättning för ett projektsgenomförande. Den skall ge underlag för en samladbedömning av vilken inverkan projektet har på miljön,människors hälsa och säkerhet samt hushållningenmed naturresurser. Denna bedömning skall naturligt-vis vara klar innan regeringen tar ställning till dealternativ som finns och skall vara underlag för ettbeslut som vilar på bästa miljömässiga grund. Då kanvi trygga framtiden för kommande generationer påbästa sätt.Regeringen har en svår uppgift i att bedöma densamhällsnytta ett projekt har gentemot den miljöskadasom uppstår. är regeringen till råga på allt enägarrepresentant. Då inser ju alla att det är svårt attvara opartisk i sin miljöbedömning.Det som saknas är också goda ekonomiskaberäkningsgrunder för den miljöskuld som uppstår närvi utnyttjar naturresurser på olika sätt. Det är ett vik-tigt instrument för att påvisa miljöns betydelse när vi iframtiden upprättar statsbudgetar. Dock måste man hai minnet att den miljöpåverkan som skadar naturen såallvarligt att den biologiska mångfalden minskar intekan betalas eller repareras med pengar. Därför skall viavskaffa regeringens förprövningsrätt enligt naturre-surslagen.Jag yrkar bifall till reservationen i bostadsutskot-tets betänkande nr 4, mom. 1.Anf. 136 PER ():Herr talman! För att leva upp till våra internatio-nella åtaganden när det gäller miljön måste vi faktisktlåta miljöhänsyn gå före andra intressen.Miljön är ju som bekant inte förhandlingsbar.Gränserna finns, och vi känner till dem. Vi vet ocksåatt vi i de flesta fall redan klampat över dem. Skall viöver huvud taget kunna bygga och leva för framtiden,får vi se till att hålla till innanför de givna ramarna.Därför är det också viktigt att vi har en lagstiftningsom i första hand tar de ekologiska hänsynen och inteställer dem bredvid tillfälliga starka ekonomiska in-tressen eller för den delen infrastrukturella arbets-marknadspolitiska eller regionalpolitiska hänsyn. Detmåste vara fel att inte först se vad naturen tål, se omprojekten kan hållas inom ramarna och därefter göraövriga överväganden.Såsom det nu är och som vi sett i Öresundsbrofrå-gan blir regeringens prövning enligt naturresurslagenbakvänd och knappast i linje med hur vi skall handlaför att skapa ett uthålligt ekologiskt samhälle, där våraktsamhet om den omgivande miljön är själva huvud-förutsättningen. Vad spelar sedan andra miljöskydds-prövningar för roll?Hur gick det t.ex. vid utbyggnaden av i Bohus-län? Där klassificerades motorvägsbygget som riksin-tresse. Av regeringen fastslogs det vara av större viktän den natur av riksintresse som skulle förstöras.I praktiken blir naturresurslagen en tandlös lagsom tillåter regeringen att handla efter eget godtycke.Kravet på miljökonsekvensbeskrivningar och pröv-ning i bör därförsnarast ersätta nuvarande ordning. Det är självklart attett sådant prövningssystem förs in i den nya miljöbal-ken, som vi också hoppas görs såväl heltäckande ochsamordnande som effektiv.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 1.Anf. 137 ():Herr talman! För att jag inte skall glömma det villjag först yrka bifall utskottsmajoritetens förslag - jagär litet osäker så här i början av mandatperioden.När det gäller förslagen i betänkandet är det enpunkt där vi inte är överens. Det gäller förprövningenav projektet. Precis som de båda talarna här har sagtföre mig är det som är den egentligaupprinnelsen till den här diskussionen.Jag förstår den kritik som har riktats. Inte hellerjag tycker att den förra regeringens hantering av har ökat respekten eller förtroendet försvensk miljölagstiftning. Däremot delar jag inte slut-satsen att problemet i första hand är brister i lagstift-ningen. Snarare rör det sig om politiska och moraliskabrister hos beslutsfattarna, de som använder lagen,som avslöjas i och med denna hantering.Vi i bostadsutskottet skall nu kontrollera om rege-ringen har följt de lagar som man skall följa vid be-handlingen av ett sådant här ärende. Det råder ingatvivel om att regeringen i formell mening har använtde lagrum som finns. Däremot sätter åtminstone jagstora frågetecken i kanten för hur man har tolkat la-garna.Man har vänt ut och in på paragrafer för att moti-vera ett beslut om byggandet av . Dethar man inte gjort därför att man in i minsta detalj harvelat analysera miljökonsekvenserna. Snarare har dethandlat mera om att försöka att hitta möjligheter föratt rädda kvar den förra regeringen. röstade jusvenska folket bort den regeringen, men det här är ettganska tragiskt exempel på hur man kan missbrukaden lagstiftning som vi har.Det som jag nu har sagt innebär inte att vi i ut-skottsmajoriteten anser att den lagstiftning som vi hari alla stycken är perfekt. Precis som när det gällde detförra ärendet anser vi även här att det finns skäl attgöra en översyn. Inte minst mot bakgrund av kan man fråga sig om man inte behövergenomföra en skärpning.Då kan man fråga sig: Varför tillstyrker vi då intemotionsförslaget, som handlar just om en översyn? Ja,det beror inte på att vi anser att kravet på en förändradlagstiftning är omotiverat, utan det beror på att man imotionen pekar ut ett alternativ som skulle vara ännusämre med den lagstiftning som vi har. Detalternativ som från tidi-gare var inne på innebär att man skulle införa en regeldär jurister hade en rätt att överpröva de beslut sompolitiker - folkets förlängda arm - fattar. Den model-len används i många länder. Såvitt jag förstår har justden modellen varit ett avgörande skäl till att Väster-partiet tycker så illa om beslutsordningen i vissa avvåra europeiska grannländer.Jag tycker inte att detta vore en bra ordning. Jaganser att vi skall ha en lagstiftning som innebär att visom folkvalda har det yttersta ansvaret. Vi som makt-havare måste känna att vi har det yttersta ansvaret -återigen en parallell till det förra ärendet. Vi skall taansvar hur svåra avgöranden det än är fråga om. är självfallet just en sådan fråga. Men viskall inte med juridikens hjälp försöka att bolla överavgörandet på någon annan, allra minst på några juris-ter. De har sin givna uppgift att granska om vi följerlagarna, men det är vi som fattar de avgörande beslu-ten. Detta är alltså skälet till att vi avstyrker reserva-tionen. Vi anser att det behövs en översyn av miljö-lagstiftningen, men vi anser inte att det alternativ somanges i motionen är särskilt bra. Jag yrkar därför bifalltill hemställan i betänkandet.Anf. 138 ():Herr talman! Jag tillstyrker utskottets hemställan,men jag begärde ändå ordet för att erinra LarsStjernkvist om att det faktiskt inte var fyrpartirege-ringen som lade fram förslaget om Öresundsbronsbyggande. Det var den socialdemokratiska regeringen,och beslutet fattades av den dåvarande . Närföregående talare talade om dålig beredning och dåli-ga beslut är detta ett angrepp som faller tillbaka påhans eget parti.Anf. 139 ():Herr talman! Det är sant. Det var den svenska re-geringen som fattade det första beslutet och som ock-så skrev under det avtal som ligger till grund för byg-gandet av . Men frågan är ju än så längeinte slutligt avgjord.Som mycket väl vet följer, efter detatt beslutet fattades, en rättslig process och en mil-jöprövning i ärendet, där det sker ett växelspel mellandomstolar och beslutsfattare. Regeringen har då rollsom högsta instans och ett politiskt ansvar.Det är den rollen som vi har att granska. Inte ens medde mest moderata glasögon anser jag att man rimligenkan säga att den förra regeringen skötte detta på ettanständigt sätt. Den som påstår att det var miljöhän-syn och inte politiska hänsyn som dominerade när dendåvarande regeringen för diskuteradeÖresundsbron talar mot bättre vetande.Anf. 140 KUNT () replik:Herr talman! När det gäller handläggningen avÖresundsbron kommer den frågan upp i kammarenom någon vecka. Låt oss ta den debatten då, där denrätteligen hör hemma. Då hoppas jag att vi får höraLars upprepa vad han har sagt här i dag.Det kan bli en intressant debatt.Anf. 141 PER ():Herr talman! Lagstiftningen skall vara så stringentsom möjligt för att den inte skall styras av godtycke.En miljöprövning måste självfallet vara det förstasteget när det gäller . Sedan kan manpröva ärendet ur andra aspekter. Men det är ju detsom är fel och bakvänt i den här frågan.Anf. 142 () replik:Herr talman! Med all respekt för den här försam-lingens uppfinningsrikedom och konstnärliga lag-stiftningsförmåga vågar jag påstå att det inte finnsnågon miljölagstiftning i världen som skulle ha kunnatförhindra eller motverka de piruetter när det gällerÖresundsfrågan som , m.fl.för stod för.Jag tror aldrig att vi hade kunnat förhindra.Anf. 143 TREDJE VICE TALMANNEN:Repliken gäller Per Lager.Anf. 144 ():Herr talman! Jag är fullt medveten om det.Jag tror inte att det finns någon miljölagstiftning isinnevärlden som skulle ha kunnat förhindra detta,tyvärr.Anf. 145 PER () replik:Herr talman! Det tror jag.Anf. 146 ():Herr talman! Här har både moderater och social-demokrater beklagat sig över hur beslutet om har kommit till. Jag skall inte förlängadebatten, men det visar att det går att krångla sig förbilagstiftningen. Därför anser vi att man genom att tabort förprövningsrätten får en klarare och tydligarebeskrivning av hur förhållandena är när det gällermiljöfrågorna. Det blir då lättare att fatta ett politisktbeslut när vi kommer till det stadiet. Därför yrkar jagbifall till reservationen.Anf. 147 ():Herr talman! Vi socialdemokrater anser att detfinns skäl att se över miljölagstiftningen, bl.a. motbakgrund av de argument som Per och har fört fram. Men vi kan aldrig stoppa dåli-ga politiker med hjälp av lagstiftning. De kan barafolket rösta bort, vilket också skedde.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutUbU1 Tillsyn av skolanMom. 1-3Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 3 (likartad statlig tillsyn av skolor med kom-munalt huvudmannaskap och fristående skolor)1. utskottet2. 2 (mp, kds)Votering:266 röster för utskottet34 röster för res. 149 frånvarandePartivis fördelning av rösternaFör utskottet: 145 s, 64 m, 22 c, 20 fp, 14 v, 1 kdsFör res. 1: 4 m, 1 v, 16 mp, 13 kdsFrånvarande: 16 s, 12 m, 5 c, 6 fp, 7 v, 2 mp, 1kdsMargareta () anmälde att hon avsett attrösta ja men markerats vara frånvarande.Fanny () anmälde att hon avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja.Mom. 4 (undervisningsrådens roll i tillsynsarbetet)1. utskottet2. 3 (mp, kds)Kammaren biföll utskottets hemställan genom upp-resning.UbU2 Vissa skolfrågorMom. 5 (nordisk språkexamen)1. utskottet2. (c, fp)Votering:261 röster för utskottet42 röster för res.46 frånvarandePartivis fördelning av rösternaFör utskottet: 146 s, 69 m, 1 fp, 16 v, 16 mp, 13kdsFör res. : 22 c, 19 fp, 1 kdsFrånvarande: 15 s, 11 m, 5 c, 6 fp, 6 v, 2 mp, 1kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UbU3 Vissa högskolefrågorKammaren biföll utskottets hemställan.TU1 Slutligt godkännande av Eurocontrolkon-ventionen m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.JoU8 MiljölagstiftningenMom. 1 (lagförslagen i den återkallade proposition1994/95:10 Miljöbalk)1. utskottet2. (c, m, fp)Votering:182 röster för utskottet121 röster för res.46 frånvarandePartivis fördelning av rösternaFör utskottet: 146 s, 4 m, 16 v, 16 mpFör res. : 65 m, 22 c, 20 fp, 14 kdsFrånvarande: 15 s, 11 m, 5 c, 6 fp, 6 v, 2 mp, 1kdsBirgitta () anmälde att hon avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Mom. 2Kammaren biföll utskottets hemställan.NU4 Införlivande av vissa direktiv om enskildanäringsidkare enligt , m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.AU2 Arbetstid m.m.Mom. 1 (inriktningen av arbetstidspolitiken)1. utskottet2. (mp)Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 2Kammaren biföll utskottets hemställan.BoU1 Vissa fastighetsrättsliga frågor m.m.Mom. 1 (delning av skogsbruksfastighet)1. utskottet2. (fp)Votering:278 röster för utskottetutskottetutskottet21 röster för res.1 avstod49 frånvarandePartivis fördelning av rösternaFör utskottet: 144 s, 69 m, 22 c, 14 v, 15 mp, 14kdsFör res. : 20 fp, 1 vAvstående: 1 vFrånvarande: 17 s, 11 m, 5 c, 6 fp, 6 v, 3 mp, 1kdsMom 2-7Kammaren biföll utskottets hemställan.BoU2 Plan- och byggfrågorMom. 8 (krav på energihushållning)1. utskottet2. 1 (v, mp)Votering:267 röster för utskottet32 röster för res. 150 frånvarandePartivis fördelning av rösternaFör utskottet: 143 s, 69 m, 22 c, 19 fp, 14 kdsFör res. 1: 16 v, 16 mpFrånvarande: 18 s, 11 m, 5 c, 7 fp, 6 v, 2 mp, 1kdsMom. 9 (energirådgivning)1. utskottet2. 2 (v, mp)Votering:269 röster för utskottet32 röster för res. 248 frånvarandePartivis fördelning av rösternaFör utskottet: 144 s, 69 m, 22 c, 20 fp, 14 kdsFör res. 2: 16 v, 16 mpFrånvarande: 17 s, 11 m, 5 c, 6 fp, 6 v, 2 mp, 1kdsMom. 11 (återluft)1. utskottet2. 3 (fp)Votering:274 röster för utskottet28 röster för res. 347 frånvarandePartivis fördelning av rösternaFör utskottet: 146 s, 69 m, 22 c, 7 v, 16 mp, 14kdsFör res. 3: 20 fp, 8 vFrånvarande: 15 s, 11 m, 5 c, 6 fp, 7 v, 2 mp, 1kdsÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.BoU3 Vissa frågor om naturresurslagenMom. 1 (den kommunala vetorätten)1. utskottet2. 1 (c, v, mp)Votering:248 röster för utskottet52 röster för res. 11 avstod48 frånvarandePartivis fördelning av rösternaFör utskottet: 145 s, 68 m, 20 fp, 1 v, 14 kdsFör res. 1: 21 c, 15 v, 16 mpAvstående: 1 sFrånvarande: 15 s, 12 m, 6 c, 6 fp, 6 v, 2 mp, 1kdsLena Klevenås (s) anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats ha avstått från att rösta.Eva () anmälde att hon avsett att rösta jamen markerats vara frånvarande.Mom. 4 ()1. utskottet2. 2 (fp, v, mp)Votering:247 röster för utskottet55 röster för res. 21 avstod46 frånvarandePartivis fördelning av rösternaFör utskottet: 145 s, 69 m, 22 c, 11 kdsFör res. 2: 20 fp, 16 v, 16 mp, 3 kdsAvstående: 1 sFrånvarande: 15 s, 11 m, 5 c, 6 fp, 6 v, 2 mp, 1kdsMom. 5 ()1. utskottet2. 3 (c, fp, v, mp, kds)Votering:216 röster för utskottet86 röster för res.