prot · GH0982 · 1994-03-29 00:00:00 — I betänkandetåterfinns också anslaget Information om iutlandet, Utrikeshandel och exportfrämjande.Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågorbehandlas under F -avsnittet i propositionen.Anslaget m.m. rymmermedel till departementets ochutlandsmyndigheternas löner ochförvaltningskostnader, och kostnader för vissaförhandlingsresor på hänförsockså till det anslaget. Trots att det avbudgetförslaget framgår att man har företagitbesparingar på sammanlagt 21,5 miljoner yrkas detnu på en höjning av anslaget med 39 551 000 kr.Vi anser att utrikesförvaltningen bör åläggassparbeting som motsvarar och föreslår ensänkning av anslaget med 76 miljoner. Vi vill ocksåse över kostnader för lokaler och bostäderutomlands samt bevaka att kostnader för resorminimeras.Vi anser att hela FN -organisationen måste sesöver. Den är i många avseende ineffektiv, svällandeoch byråkratisk. Många FN -organ behöversamordnas, en del skrotas.Vi anser att aktivt bör verka för flersvenskar inom FN-systemet. Med tanke på Sverigesgenerösa bidragsgivning borde många flerstyrelseposter och många fler tjänstemän beredasarbetsmöjligheter inom FN.Ny demokrati anser att de verksamheter som skallprioriteras inom FN är befolkningsfrågan, miljönoch FN i rollen som världspolis.Sverige måste på ett bättre sätt utnyttja deupphandlingar som sker inom FN. Det är storabelopp som går svenska företag förbi. Den totalaFN-upphandlingen uppgår till ca 35 miljarder USDper år. Den del av FN-upphandlingen som är mestintressant för svensk industri uppskattas till ca 2,5miljarder USD. Svensk industri har visat ettganska litet intresse för denna FN-marknad. Dettamåste rättas till genom en intensifierad informationfrån den svenska FN-delegationen i tillsvenska företag.Sverige har av tradition sänt parlamentariker ochandra representanter till FN:s generalförsamlingvarje höst. Vi vill dock införa en ny modell fördetta. Vi föreslår att endastsänder två grupper med tio riksdagsledamöter ivarje. Parlamentarikergruppen skall delta i FN-arbetet i stället för fyraveckor som är fallet. Alla partier skall vararepresenterade i gruppen. Som förhållandena är innebär vårt förslag att , Nydemokrati, kds, och fårvardera en delegat, två ochSocialdemokraterna tre delegater.Inom departementet saknas ett samlat greppöver FN-insatser. Detta anser vi måsteändras. Ny demokrati anser att hela FN-engagemanget skall finnas inom ett och sammadepartement på UD. Man får då en bättre överblickoch kan undvika dubbelarbete. En bättresamordning leder till effektivisering och lägrekostnader.Vi vill att FN skall kunna spela en störreroll -- en roll som ''världspolis''. Ny demokratiställer sig positivt till fredsbevarande ochfredsskapande insatser inom FN:s ram. Vi villfrämja inrättandet av en särskild fredsskapandestyrka under FN:s säkerhetsråds kontroll.Rollen som världspolis har ofta fått spelas av ,såsom i och . kan dock inte tapå sig denna roll i all framtid. Den inhemskaamerikanska opinionen kommer inte att i alla lägenacceptera att amerikanska liv riskeras och offras ifjärran länder. Detta gäller speciellt om inte andraländer är beredda att hjälpa till för att upprätthållavärldsfreden och försvara demokratiska statersöverlevnad.Sverige bör spela en aktiv och pådrivande roll så attdessa styrkor bildas . Det ärsjälvklart att som nation måste vara berettatt tillsammans med andra nationer ingripa för attlösa allvarliga konflikter i omvärlden -- ingripandenmed trupp, inte bara med diplomatiska uttalanden.Detta måste vi göra inte minst för att vi själva skallkunna få hjälp om vi blir angripna av främmandemakt.Herr talman! Vi anser att kostnaderna för är orimligt höga. Vi föreslår att regeringen tarinitiativ till att utreda och analysera det nordiskasamarbetets arbetsformer.Vi anser att bör syssla med nordiskamiljöfrågor och med frågor av gemensamt nordisktintresse inför ett europeiskt samarbete. bör verksamheten spegla det som ärunikt just för Norden.Herr talman! När det gäller anslagstitlarna D.Information om samt E. Utrikeshandel ochexportfrämjande har vi i vår motion utvecklat vårsyn på skapandet av ett . Det finns en lång rad myndigheter och statliga bolag somsysslar med utlandsrelaterade verksamheter: UDmed ambassader och konsulat, EKN, Sverigesexportråd, biståndsorganisationer såsom SIDA,BITS, och . Nydemokrati föreslår att samtliga dessa myndigheteroch bolag sammanförs till en organisatorisk enhet ---- som underställs Sverigesexportråd och som ägs gemensamt av staten ochsvenskt näringsliv.Varje utlandsmarknad av betydelse för svenskhandel skall bestyckas med ett . I dediplomatiskt tunga länderna finns separataambassader, medan ambassadverksamheten ipolitiskt lätta länder borde kunna inkluderas i ettSweden Center.Med den föreslagna organisationen erhålls enenhetlig ledning av införsäljningen påutlandsmarknaderna av en mängd aktiviteter somrör . Med en enhetlig administrationkommer stora kostnadsnedskärningar att kunnagöras.Vi föreslår att regeringen tillsätter ensnabbutredning som får i uppdrag att skyndsamtutreda en ny organisation.Anslag inom det nedrustnings- ochsäkerhetspolitiska området återfinns ibudgetpropositionens tredje huvudtitel underrubrikerna --6. utreddes huranslagna medel inom F 2-anslagets områdeInformation och studier om säkerhetspolitik ochfredsfrämjande utveckling används. Utredningenframförde stark kritik över anslagsutnyttjandet.Ny demokrati anser att F-anslagen måstebegränsas. Vi noterar regeringens ambition attbegränsa anslagäskandena. Vi anser dock attregeringens besparingar är otillräckliga. Med ettbudgetunderskott på 170 miljarder kan besparingarpå några tiotals miljoner synas oväsentliga. Men vianser att det nu verkligen gäller att spara -- i småttsom stort.Vi föreslår att F-anslagen reduceras till 40 miljoner,vilket innebär en minskning med mer än entredjedel i förhållande till 1993/anslag.Herr talman! Jag skall fatta mig kort. Jag avslutarmitt anförande med att yrka bifall till vårreservation nr 3 beträffande momenten 26 och 30samt till reservation nr 4 beträffande momenten 31och 35.Anf. 62 ():Herr talman! Förhållandet till Europeiska unionenpräglar snart sagt alla frågor som har attbehandla. När det gäller kampanjen införfolkomröstningen kommer vi att få se att resursernatill ja- och nejsidan knappast är likvärdiga. Ja-sidanstöds av ett samlat ekonomisk-politisktetablissemang och kommer rimligtvis att habetydligt mer resurser till sitt förfogande än vadnej-sidan någonsin kan åstadkomma. Detta gällerhelt oavsett hur stor andel av befolkningen som frånbörjan är engagerad i arbetet. Därför är detnaturligtvis viktigt att de statliga bidragen till denhär kampanjen ligger på en hög nivå.Det kan inte råda något tvivel om att denna frågaär av största vikt -- det har sagts otroligt mångagånger i denna kammare. Viktiga frågor tenderarofta att kosta pengar. Det här är en fråga som måstefå kosta. Det gäller ju samhällets stöd tillkampanjen.Utskottet skriver mycket välvilligt att resurser tillinformationsinsatserna inför folkomröstningenskall fördelas rättvist mellan ja- och nejsidan. Vadannat skulle man kunna säga? Därmed överlämnarvi tolkningen av ordet ''rättvist'' till någon annan.Jag menar att vi måste följa samma modell som vihade inför folkomröstningen för kärnkraften.Resurserna måste naturligtvis, i dagenspenningvärde räknat, ligga på samma ekonomiskanivå som vid den folkomröstningen. Utskottetskriver att den frågan får vi ta ställning till sedan --det kommer säkerligen en proposition kring denärmare arrangemangen kring folkomröstningen!Men det vore ju utomordentligt värdefullt omriksdagen redan nu uttalade vad den vill att den härkampanjen skall få för resurser.När vi nu vet datum och över huvud taget vet merän när betänkandet skrevs finns det ingenanledning för att inte uttala hur man villha det. Tillfälle till det får genom attbifalla meningsyttring.Ekonomiskt stöd till frivilligorganisationer somarbetar med fred, säkerhet, demokrati ochmänskliga rättigheter är viktigt av många olikaanledningar. Sådana här organisationer kanknappast locka sponsorer av någon vikt. Vilkaskulle det i så fall vara? Försvarsindustrin lärknappast vara intresserad, även om den hartillräckliga resurser.Att frivilligorganisationerna spelar en betydelsefullroll i det konkreta internationella arbetet är vi välockså överens om. Att de länge har kommit tillundsättning och stöd i kris- och krigssituationer ärväl belagt.Frivilligorganisationernas engagemang ochdeltagande i fredsarbetet kommer att få ökad vikt.Det framhävs också av olika FN-organ och ESK.ESK vill t.ex. att frivilligorganisationerna skallengageras mer direkt i försöken att finna, hanteraoch medverka till att undanröja orsaker tillkonflikter.Låt oss då titta på vad som händer med F 2-anslaget. Jag instämmer helt med vad ViolaFurubjelke sade. Anslaget skall naturligtvis intesänkas. Det bör åtminstone ligga kvar på sammanivå som förra året.Det finns vidare en annan sak som berör F 2-anslaget. Den internationellakontaktverksamheten är begränsad tillorganisationer som knyter kontakter med debaltiska staterna, och . Denbegränsningen är litet knepig. Den är dessutom heltonödig, och den hindrar svenska organisationer attfå medel för att bygga nätverk med mänskliga-rättighetsorganisationer. Det gäller t.ex. vad somhänder nu i f.d. . ärytterligare ett exempel. En stor del av de flyktingarsom kommer till är från dessa områden.Vi tycker också att det är helt obefogat att F 2-anslaget skall överföras till Civildepartementet.Det bidrar inte till en bättre ordning eller överblick.Det fråntar det avgörandeinflytandet för medelstilldelningen angående detsom handlar om säkerhetspolitik ochfredsverksamhet. Det är väl inte för mycket sagt attpåstå att inte har denkompetensen.Herr talman! Jag står naturligtvis bakom BertilMåbrinks meningsyttring. Men jag nöjer mig medatt yrka bifall till den del av meningsyttringen somgäller mom. 15.Anf. 63 ():Herr talman! är enmyndighet med på nacken sedan det hadenamnet Kabinettet för utrikes brevväxling.Departementet har fått möta många skildauppgifter med olika förutsättningar underårhundradenas lopp.I dag står vår utrikesförvaltning inför mycketspeciella utmaningar. Dels gäller det naturligtvis fördenna förvaltning, likväl som för andrastatsförvaltningar, att den är ställd under desparkrav som är nödvändiga i en ekonomi med såstora underskott som vi dras med . Samtidigtlever vi i när kravet på insatser frånutrikesförvaltningens sida bara växer. Dels är vårverklighet alltmera internationaliserad. blirmer och mer beroende av väl fungerandeinternationella kontakter både nära och fjärran.Dels blir antalet länder som har anledningatt odla kontakter med bara fler. Behovet av vårnärvaro blir bara större och större.Inom parentes sagt blir Ny demokratis sparivermed stora nedskärningar på utrikesförvaltningensområde utöver vad regeringen har föreslagit minstsagt malplacerad. Det faller på sin egen orimlighet.Jag behöver inte orda mer om det.Det är därför naturligtvis viktigt att ha en ständigöversyn av att resurser används på bästa sätt. Detarbetet fortgår kontinuerligt inomutrikesförvaltningen. Många bra insatser görs där.Det hela underlättas naturligtvis inte av attutrikesförvaltningens tjänstemän hör till de sämstbetalda i vår samlade statsförvaltning. Det är interiksdagens sak att lägga sig i avtalsförhandlingar.Men det kan vara värt att notera att så är det, ochdet är naturligtvis inte någon fördel förverksamheten.Men det görs ändå imponerande insatser. Jag troratt vi i med rätta kan vara stolta över denutrikesförvaltning vi har. har gott renomméinternationellt sett för det sätt utrikesförvaltningenfungerar.Det betänkande vi nu behandlar berör många delarav finansieringen av utrikesförvaltningen. I alltväsentligt är utskottet enigt, och det är glädjande.Men det finns ett par punkter där det finnsreservationer. Socialdemokraterna har enreservation som behandlar frågan om gemensamsäkerhet. Reservationen bygger på ettsocialdemokratiskt motionsyrkande. När jagstuderade yrkandet kunde jag konstatera att detutgjorde en mycket vältalig beskrivning avnödvändigheten av den politik som regeringen i alltväsentligt redan för. Det stöd till sitt politiskainnehåll som detta yrkande frånSocialdemokraternas sida i realiteten innebär ärnaturligtvis välkommet. Det är viktigt med en bredkonsensus i utrikespolitiken.Däremot vill Socialdemokraterna visa något slagshandlingskraft genom att flytta runt pengar inomoch mellan Utrikes- och Försvarsdepartementen.På det sättet trollas ett nytt anslag fram. Men omman tittar litet närmare på detta ser man att depengar som redan används för de ändamål somSocialdemokraterna vill att de skall användas tillendast flyttas runt. Sedan blir det ett nytt anslag,och det känns handlingskraftigt.Vi tror inte på den typen av handlingskraft.Organisatoriska förändringar skall vara sakligtmotiverade. Vi kan inte se att detsocialdemokratiska förslaget ger några som helstnya möjligheter att göra något som inte redan görsmed det system som redan finns. Vi instämmerhjärtligt i de politiska ambitionerna som finns i densocialdemokratiska motionen. Vi har precis sammaambitioner, men däremot tror vi inte så mycket påden omfördelning av anslagen somSocialdemokraterna föreslår. Vi avstyrker därfördet konkreta yrkandet.Herr talman! Vidare var det förslaget om F2-anslaget. Det gäller anslaget till enskildaorganisationers verksamhet i fråga om fred ochnedrustning. Jag skall villigt erkänna att förslagetinte mötte någon entusiasm från de flesta avregeringssidans ledamöter. Vi är ense om denbetydelse som de enskilda organisationernas ochfolkrörelsernas arbete innebär när det gäller frågorom fred och nedrustning. Men det som gjorde att viändå inte kunde avvisa regeringens förslag var detfaktum att förslaget motiverades med attefterfrågan på pengar från detta anslag hadekraftigt minskat. Mängden ansökningar och deansökta beloppen hade minskat kraftigt. Det är ettmotiv som inte utan vidare går att sopa bort. Vikonstaterade vad sade, nämligenatt även om efterfrågan på pengar från anslaget harminskat, och därmed anslaget minskas, bör mankunna ge seriösa, bra projekt och organisationerstöd i samma omfattning som . Det finns dåingen rimlig anledning att minska stödet till destödvärda verksamheterna. Det är den slutsatsensom utskottet har dragit. Därmed är det självklartatt om UD:s bedömningar inte skulle hålla, dvs. attefterfrågan på pengar för seriösa projekt ökar, fårfrågan tas upp till förnyad behandling i riksdagenigen. Men motivet för nedskärningen är en minskadefterfrågan, och utskottet noterar detta.För säkerhets skull har utskottet dessutomkonstaterat att anslaget bör kunna avlastas deninternationella verksamheten. Mångaorganisationer gör mycket stora insatser med stödfrån F 2-anslaget i krigszoner, t.ex. i det fornaJugoslavien och i . Det är inte alldelesnödvändigt att använda F 2-anslaget för dettaändamål. Här går det mycket väl att användakatastrof- eller demokratianslaget. Det finnsmånga andra resurser.Om man avstår från den prutning påkatastrofanslaget som Socialdemokraterna villgöra, går det att utan vidare använda de resursernatill att finansiera fina fredsskapande insatser frånfrivilligorganisationer eller enskilda organisationeri t.ex. eller . På så sätt avlastasF 2-anslaget.Sammantaget kan jag säga att vi är övertygade omatt det med en sådan omfördelning och med hänsyntill det som UD självt säger beträffande efterfråganpå anslaget bör vara fullt möjligt att ge stöd tillstödvärda insatser på detta område på samma sättsom hittills.Avslutningsvis vill jag apropå nydemokraternasreservation säga: Allt det som man säger ireservationen och som Moquist sade fråntalarstolen om vikten av effektivitet, om vikten avatt reformera FN:s verksamhet, om vikten av attsvenska företag är aktiva vad gäller upphandling imultilateral verksamhet osv. är heltokontroversiella ståndpunkter. Det är sådant somalla är ense om. Det är inte någonting som vibehöver tvista om ytterligare.Herr talman! Mot denna bakgrund yrkar jag bifalltill utrikesutskottets hemställan.Anf. 64 () replik:Herr talman! raljerar över att visocialdemokrater vill visa handlingskraft genom attflytta pengar mellan olika konton. Jag vill då erinraPär om att vi fick enförsta redovisning av vad Partnerskap för fredskulle innebära för . Det redovisades enmängd åtaganden utan pengar. Tack varesocialdemokratiskt initiativ fick såsmåningom en skrivelse. Vi begärde också beskedom finansieringen.Pär säger att vi socialdemokrater i vårmotion samlat förslag om den politik som i dagredan förs. Men politik utan ekonomi är bara ord.Med förslaget om ett program för gemensamsäkerhet vill vi samordna ekonomi och politik. Vivill ha lite ordning och reda på dessa frågor.Vid tal om F 2-anslaget säger att viär rörande eniga om betydelsen av folkrörelsernasarbete. Men uppenbarligen är vi inte det. Vivärderar det inte lika högt. Vi socialdemokrater ärberedda till ett anslag på , medan PärGranstedt har tillstyrkt en nedskärning med 10miljoner kronor. Det motiverar han än en gång medatt mängden ansökningar har gått ned i antal. Menär det inte så, , att bara en bråkdel avansökningarna tidigare kunde bifallas? Jag ärövertygad om att det är välbekant, och det kommeratt vara så även i fortsättningen. Vi skulle hakunnat öka andelen bifallna ansökningar; det äringen brist på seriösa ansökningar. Det har krävtsen mycket hård prioritering vad gäller inlämnadeansökningar tidigare. I fortsättningen kommer detatt krävas en ännu hårdare prioritering. Och detkommer att begränsa organisationernasmöjligheter att arbeta.Anf. 65 () replik:Herr talman! Det är lite svårt att genomskåda denanslagskarusell som Socialdemokraterna villgenomföra för att visa handlingskraft när det gällerfrågan om gemensam säkerhet. i sitt anförande att anslaget på 164 miljonerkronor utgjorde nya och friska pengar. Det är någotsom är lätt för ett oppositionsparti att föreslå. Mennär jag läser reservationen uppfattar jag det som attpengarna för detta ändamål skall omdisponerasinom Försvarsdepartementets anslag på förslag avÖB. Men på denna punkt kanske vi kan få enytterligare förklaring.Föreställningen att tillskottet på 164 miljonerkronor skulle utgöra den stora skillnaden för omSverige skall kunna göra insatser när det gäller attskapa säkerhet i eller inte är att hårdra det.Naturligtvis skall vi diskutera finansieringen av''Partnership for peace''; den frågan återkommer vitill. Men jag konstaterar att det somSocialdemokraterna gör i allt väsentligt är en storomflyttning av anslag inom UD ochFörsvarsdepartementet, detta för att enbartåstadkomma en verksamhet som redan bedrivs.Det tycker jag inte är så oerhört heroiskt.Vi är säkerligen ganska ense om vikten av att stödjaden verksamhet som bedrivs av de enskildaorganisationerna. Jag noterar att det inte längrehandlar om att minska anslagen till de enskildaorganisationerna, utan det handlar om att höjadem. Det är väl bra. Men jag tror att vi kanåstadkomma det även på den väg somutskottsmajoriteten anvisat, nämligen genom att istörre utsträckning än utnyttja exempelviskatastrofanslaget och demokratianslaget för deninternationella delen av de enskildaorganisationernas verksamhet. Om vi tar hänsyntill den prutning på katastrofanslaget somSocialdemokraterna vill göra kanske vi vid en totalsammanställning skulle upptäcka attutskottsmajoriteten får mer resurser till att stödjadenna verksamhet än Socialdemokraterna med sittalternativ.Anf. 66 () replik:Herr talman! Vi har i denna debatt talat om tvåolika anslag. Det ena anslaget gäller ett program förgemensam säkerhet, och det andra gäller F 2-anslaget till folkrörelseorganisationer.I det ena fallet säger att 164 miljonerkronor är småsummor som flyttas hit och dit. I detandra fallet är en oöverkomligsumma att anslå till frivilligorganisationernasarbete.De färska pengarna, de , ivårt program redovisade jag för i mittinledningsanförande. De skulle kunna utgöra ensvensk ''Peace dividend''. Vi har krävt av mångaandra länder, framför allt av hårt ekonomisktträngda , att de skall anslå pengar tillangelägna åtaganden inom miljöområdet eller föratt främja fred och säkerhet. Pengarna skall sparasgenom att dra ned det egna militära försvaret.Sverige skulle här kunna gå före. Jag tycker inte detär oväsentligt. Det är också viktigt att man vet hurmycket pengar vi har att röra oss med. Det ärviktigt att vi har en beredskap, så att vi omedelbartkan svara på FN:s och ESK:s förfrågningar och förden delen också på förfrågningar från Parterskapför fred när de kommer. Vi skall inte först då börjase närmare på hur finansieringen skall göras. Vi villså gärna. Men kan vi av ekonomiska skäl? Såkommer situationen ungefär att bli om vi inte harett anslag. Vi vill därför ha det samlade anslaget förprogrammet för gemensam säkerhet. Av sammaskäl vill vi att organisationerna skall få möjlighet attarbeta på den nivå där de kan främja detta arbete.Anf. 67 () replik:Herr talman! Jag tycker fortfarande attSocialdemokraterna ägnar sig åt att snurra runtmed anslag. I reservationen talas det om att de 164miljonerna skall åstadkommas genomomfördelning inom Försvarsdepartementetsanslag, om jag läser rätt innantill. Men det ärmöjligt att det föreligger någon oklarhet iframställningen där. Det som jag dock kankonstatera är att det finns pengar i budgetenför de verksamheter som är aktuella inom dettaområde. I huvudsak handlar i varje fallSocialdemokraternas förslag om att flytta om dessapengar. Jag tror inte att man med det fårmöjligheter till någon ny verksamhet.Det som också gör det hela litet ihåligt är attSocialdemokraterna vill skära ned påandra anslag, exempelvis katastrofanslaget. Detanslaget är faktiskt också relevant förfredsbevarande insatser. Om man vid etthelhetsgrepp ser på de samlade resurserna somregeringen ställt till förfogande, resurser som kananvändas både för fredsbevarande insatser inomFN:s och ESK:s ram och för stöd till enskildaorganisationer som bedriver insatser i krigshärjadeområden, upptäcker man att det som erbjuds ochdet som Socialdemokraterna kan erbjuda på dettaområde är ungefär likvärdigt. Resurserna redovisasbara under olika anslagsposter. Det är egentligeninte så förfärligt mycket att bråka om.Anf. 68 ():Herr talman! På grund av det harsäkerhetspolitiken och även studierna iinternationell politik ofta begränsats till atthuvudsakligen gälla frågor som rör öst--väst-konflikten. Också den s.k. svenskaneutralitetspolitiken var en produkt av sin tid,eftersom den fokuserade på risken för militärinvasion. Men det statiska tillstånd somkarakteriserade det har upphört. Istället har vi fått en dynamisk process, där världensöker efter en ny ordning -- en ordning som i minaögon just nu verkar ganska kaotisk.Världen har således lämnat bakom sig en situationmed en stor, polariserad konflikt, som hölls i schackmed hjälp av terrorbalansen. I stället har vi nuhamnat i en situation med en rad globala problemoch konflikter av varierande intensitet. Jag tänkersärskilt på kriget i , Kosovosutsatta läge och situation och de fruktansvärda ochprovocerande handlingar som folket där är utsattför.Herr talman! En dynamisk omvärld kräver ettdynamiskt angreppssätt för att på rätt sätt fångainnehåll och färdriktning i olika länders politiskautspel och handlande. Ländernas ömsesidigaberoende av varandra har ökat dramatiskt underdetta århundrade och kommer att öka, dels pågrund av ett stigande antal transnationella länkar --EU, ESK och PFP kan nämnas som exempel --,dels på grund av samhällsproblemens tilltagandeglobala karaktär.