prot · GI0928 · 1994-11-23 00:00:00 — Detär det som är innebörden av att överlåtabeslutanderätt, och det är det som är det nya,konstruktiva och annorlunda med Europasamarbetetjämfört med andra former av mera traditionelltinternationellt samarbete.Den exakta omfattningen av detta med att överlåtabeslutsrätt på lika villkor för alla stater som är med tillgemensamma organ, att utöva sin beslutsrätt igemenskap med andra, kan inte låsas fast en gång föralla. Behov av gemensamma beslut kan uppstå på nyaområden. Det ligger i sakens natur, om det är enprocess som syftar till att gemenskapen mellandemokratiska länder skall fördjupas.Men det är också viktigt att konstatera att denationer som deltar behåller den yttersta kontrollenöver denna processs. kan inte ge sig självanya befogenheter. får man ett intryck av att detskulle vara möjligt att göra så, men det är det inte. Detsom kan ske är att det inom ramen för de fördrag somredan gäller kan tillkomma nya beslutsområden. Däriligger egentligen den precisering som efterlyses i deinlägg som vi hört tidigare här. Det är inte enprecisering som går att göra exakt, till sistakommatecknet och till varenda bokstav. Men det är enprecisering som är fullt tillräcklig och fulltbetryggande för att vi skall kunna hävda att kontrollenöver integrationsprocessen ligger hos de deltagandeländerna - hos lika väl som hos andra ländersom deltar.Skulle det bli aktuellt med stora ändringar i defördrag som gäller vid inträdet, kan sådanaförändringar bara ske i en process som förutsätterenighet mellan alla de stater som deltar.Förslaget till ny paragraf i regeringsformen gerriksdagen möjlighet att med kvalificerad majoritetutifrån gällande fördrag godkänna eventuella nyaområden för gemensamt beslutsfattande och attgodkänna större förändringar i de former som krävsför grundlagsändring. Båda möjligheterna nämns.Det anges också klart att en förutsättning är att EUhar ett skydd för mänskliga fri- och rättigheter sommotsvarar det som gäller i . Detta är enutomordentligt viktig markering just därför att EU-samarbetet får sitt berättigande genom att det skallstärka demokratin och friheten i . Det här ärinte heller något som är kontroversiellt ellerproblematiskt. Det är viktigt att understryka detta.Denna respekt för grundläggande mänskliga fri- ochrättigheter ingår i den gemensamma europeiskarättstraditionen . harsedan lång tid utvecklat en praxis som innebär att defri- och rättigheter som finns i medlemsstaternaskonstitutioner tillhör det rättsområde som värnas avdomstolen tillsammans med annat.Dessutom har EU som organisation anslutit sig tillEuropakonventionen om mänskliga rättigheter. Detfinns alltså god grund för att hävda att EU:srättighetsskydd inte på något sätt står det svenskaefter. Ändå är det naturligtvis viktigt med dennamarkering i den nya paragrafen i regeringsformen.Men den införs inte därför att det här skulle varakontroversiellt eller komplicerat, utan därför att dethär är en självklar förutsättning för att integrationenskall kunna bedrivas vidare mot det mål som ärgemensamt för de länder som deltar: att stärkagemenskapen mellan demokratier.I det vilande grundlagsförslaget finns det ocksåförslag till förändringar i tryckfrihetsförordningensom syftar till att något vidga möjligheten till förbudeller inskränkningar på reklamområdet till skydd förhälsa eller miljöintressen. I praktiken handlar det omsådant som vilseledande marknadsföring. Jag har inteuppfattat att detta är direkt kontroversiellt. Det ärändå värt att nämna att det är detta som sakengäller.Det öppnas också en möjlighet till följd avanslutningen också för utlänningar som inte är bosattai landet att kunna äga periodiska skrifter. Också dettatycker jag är något som är tämligen okontroversiellt.Jag tycker att det är rimligt att i den här debattennämna det som en redovisning av vad saken handlarom. Det handlar inte om någonting annat utan just omdessa begränsade förändringar.Hela förslaget till förändring av grundlagen för attmöjliggöra anslutning till EU har debatterats tidigare,och frågan om aktivt medlemskap i har beretts iflera led under många år.Det förslag som har kommit fram efter dennalånga och mycket grundliga process fyller väl de kravsom kan ställas från alla tänkbara aspekter på frågan.Jag yrkar därför bifall till utskottets hemställan.Anf. 11 ():Fru talman! Vi skall ta ställning till fråganom att göra det möjligt för att inträda i EU.Det har gjorts inlägg som ansluter till de särskildayttranden som finns i konstitutionsutskottetsbetänkande.Vänsterpartiet understryker att det iregeringsformen skulle markeras att vissa principer isvensk regeringsform skulle vara okränkbara.Miljöpartiet har genom gjort ettliknande uttalande . Man önskar en preciseringvad gäller möjligheterna att överlämna enbeslutanderätt.I grunden handlar det nya förslaget om vilka kravsom denna mellanstatliga organisation, EU, uppfyller.Det framgår om man ser på gällande föreskrifter iregeringsformen. Vi har ju nämligen redan nu 10-5-1-system för att kunna överlämna beslutanderätt tillmellanfolkliga organisationer för fredligt samarbeteeller en mellanfolklig domstol. I begränsadomfattning kan vi överlämna sådanbeslutanderätt. Till detta är knutet mycket sådant somjag förstår att och är uteefter, nämligen tydliga undantag där beslutanderättinte får överlämnas. Det är också mycket högatrösklar här i för att vi skall kunnagenomföra sådant överlämnande av beslutanderätt.Även framtida beslut som fattas inom dessamellanfolkliga organisationer kan vi genom ett besluti förväg ta på oss. Den regeln finns . Detpassar sådana organisationer av typ FN, ESK ochandra. De består av stater som vi vill ha ettinternationellt samarbete med men där vi inte har attgöra med demokratier. Det är stater som delvis harstatsskick och inre förhållanden som ligger långt ifrånvad vi menar med demokrati.EU, den regel som vi nu vill införa, ger ettöppnare mandat för överlämnande av beslutanderätt.Det är helt klart. Men det finns restriktioner. Fri- ochrättigheter måste uppfyllas, både de som finns i vårregeringsform och de som finns iEuropakonventionen. Tröskeln här är lägre än i dentidigare regleringen. Grunden för detta är att vi anseratt dessa stater är demokratier. Det är därför vi kan haen annan beslutsregel än den tidigare. Vi kan överlåtamer till EU än till andra mellanfolkliga organisationergenom lägre trösklar därför att EU:s stater ärdemokratier.Det hindrar emellertid inte att vi måste varaobservanta på vad som sker i EU:s beslutsprocesser.Svenska ministrar har verkligen stor anledning att iministerrådet vara observanta på att vad som därligger på bordet inte strider mot svensk grundlag.Strider det mot regeln att det skall vara förenligt medvåra fri- och rättigheter, inklusivetryckfrihetsförordningens principer ochyttrandefrihetsgrundlagen, är det mycket viktigt attsvenska ministrar bevakar detta. Vidare är det viktigtatt de, om en fråga skulle komma upp där det ärtvistigt eller där det står klart att det strider mot densvenska regel som vi nu går in för, vidöverläggningarna hävdar att man måste anmäla attfrågan inte kan bli föremål för överlämnande avbeslutanderätt, om inte den svenska grundlagsfråganhanteras i - antingen genom att vi genomfören grundlagsändring eller genom att vi i ett specielltfall förklarar att vi inte kan göra detta. Följaktligenkan ett sådant beslut av ett EU-organ inte vinna lagakraft i Sverige.Vårt svenska statsskick innehåller också enreglering, en balans mellan lagstiftande makt ochdömande makt. , kammaren och vårautskott är indragna i detta. Vår lagprövningsregeltillerkänner regeringen och en tolkningsrättsom är ganska vid.Vi antog en regel tillregeringsformen som ger en betydandeställning när det gäller att se till attEuropakonventionen för mänskliga fri- och rättigheterär förenlig med svensk lagstiftning över huvud taget.Lagstiftaren har en betydelsefull del i attklarera att de olika lagstiftningsnivåerna hänger ihop ivårt land.De politiska partierna, och det gäller verkligenäven och , har en uppgiftatt övervaka att det inte blir konflikter mellan , svenskt agerande i och såväl vårsvenska grundlagsregel som vi nu vill föreslå ochandra delar i vårt konstitutionella system.Med dessa ord vill jag yrka bifall till utskottetshemställan. De invändningar som har gjorts avMiljöpartiet och är inte alls av denarten att de behöver föranleda oro eller tro att vårtsvenska konstitutionella system är utsatt för riskersom sammanhänger med vårt medlemskap.Anf. 12 () replik:Fru talman! Det är riktigt att vi alla har ett ansvaratt hävda intressen när vi kommer med i EU.Men jag vill ändå kommentera något av det vonSydow säger.En av grundvalarna i den svenska konstitutionenär faktiskt ställning. ställning ilagstiftningsprocessen uttunnas när vi blir medlemmari EU, eftersom det är regeringen eller dess företrädaresom utövar rösträtt i lagstiftningsarbetetinom EU. blir ensamordningsinstans för utövandet av denna rösträtt.Därmed upphör att vara lagstiftare på deområden som EU-samarbetet omfattar.Björn säger att det inte är så stor riskatt lämna över beslutanderätt till EU eftersom staternadär är demokratier. Men det är ju inte i de olikastaterna som går in som medlem, utan det är iden överstatliga organisation som dessa stater harkonstruerat som kallas EU med dess stora makt förkommission och för domstol, med dessbeslutsfunktion inom lykta dörrar i ministerrådet ochdess relativt maktlösa, om dock mångordiga,parlament.Det är i och för sig sant att viss lagtolkningsrätteller lagprövningsrätt också kan sägas föreligga isvensk riksdag. Men i EU har EU-domstolentolkningsrätten över de lagstiftningsområden som EU-samarbetet omfattar. Enligt kan deti framtiden också bli så att om vi tvingas följadomstolens beslut, kan en förnyad förhandling ledatill att vårt land döms till böter.Visst kommer mycket att förändras, men säkertkan jag tala om att vi kommer att fortsätta kampen fördemokratin och för folkets intressen.Anf. 13 () replik:Fru talman! upphör i verkligheten inteatt vara lagstiftare. En svensk minister måste ju i sinaöverläggningar i ministerrådet vara övertygad om atthon eller han inte har en majoritet mot sig här iSveriges riksdag. Den typen av parlamentarismkommer ju att fortsätta. Vi skall ju vidare diskuterautformningen av , hur riksdagensutskottsorganisation och slutligen naturligtvis ävenhur kammaren skall komma in i detta. Men detgrundläggande är att en svensk minister både före ochefter sitt ställningstagande i ministerrådet måste varastödd på att det icke från föreligger majoritetmot ministerrådets agerande.Parlamentarismen kommer alltså i verkligheten,som jag ser det, att t.o.m. kunna vitaliseras genom denhär formen. Vi är inte färdiga med detta. Jag hoppasmycket på att vi skall finna verkligheten modernareoch t.o.m. finna mer positiva former för samverkanmellan regeringens företrädare och än vadsom har varit fallet.Den andra punkten som tar uppgäller hur man skall karakterisera EU. Jag tror att allahär i och många på andra håll i EU äröverens om att själva EU har vissa demokratiskaproblem, framför allt knutna till insynsmöjligheten.Men skillnaden, som jag tog upp i mitt anförande, äratt EU:s stater är demokratiska. Konventionen är ettuttryck för detta. Den går långt men är inte den enda.Det är därför en betydelsefull artskillnad. Därför kanvi ge ifrån oss egen beslutanderätt med mindrerestriktioner än vad som gäller i övrigt i detinternationella samarbetet.Det är en paradox att EU:s mest demokratiskaelement är dess medlemsstaters inredemokratiska förhållanden. De växlar naturligtvis,men om man följer utvecklingen och jämför med hur det var i början av 1960-taletnär hela frågan kom upp, så nog har det på punkt efterpunkt skett betydelsefulla demokratiska framsteg i destater som ingår i EU. Ett stort och viktigtproblem som vi inte skall sopa under mattan är hur viskall bedöma de nya ansökarländerna. Är derasstatsskick tillräckligt solitt demokratiskt för att ävende skall kunna blir medlemmar i ?Anf. 14 () replik:Fru talman! En svensk minister skall veta att haninte har en majoritet emot sig, säger vonSydow. Ja, att det blir så kommer väl det här samrådetatt se till, både före och efter ministerns agerande, fårvi hoppas. Vi får hoppas att vi finner former för hurdetta kan ske på ett öppet sätt. Vi kanske t.o.m. skallfinna former för att besluta omförhandlingsutrymmet för ministern.Nu är problemet bara att en svensk minister i EU:sministerråd representerar 4 röster av 90 och kansålunda, även om det i allmänhet finns regler omkvalificerad majoritet, tillhöra den förlorande sidan.Då upphör att vara lagstiftare. EU-rättgäller före vår nationella rätt. EU-rätt kan beslutasmot vilja och gäller likväl i landet.Det är också sant som säger, attde inre förhållandena i EU-staterna är merdemokratiska än själva EU. Men det är just detta jagmenar när jag säger att det inte är i staterna som viskall gå med utan i EU som, enligt mångas mening,präglas av ett s.k. demokratiskt underskott och somdessutom har en överstatlighet. Det innebär att debeslut som är fattade av instanser med demokratisktunderskott har direkt rättsverkan i medlemsstaterna.Detta skiljer EU från varje annat internationelltsamarbete. Annat internationellt eller mellanstatligtsamarbete innebär förpliktelser för staten som den haratt uppfylla. Men ett överstatligt samarbete leder tillbeslut som är direkt tvingande för medborgarna i detenskilda medlemslandet att uppfylla. Det är det somär oroväckande för demokratin i framtiden.Men kampen för demokrati och folkligtinflytande, för rättvisa och jämlikhet får nu förasutifrån de förändrade förutsättningar som ettmedlemskap innebär.Anf. 15 () replik:Fru talman! Jag vill inte orda mycket mer än vadKenneth gjorde i slutet av sitt inlägg.Förutsättningarna är nu annorlunda, och skall detföras en energisk svensk politik för att öppna ochförtydliga det överstatliga beslutsfattandet. Jag förmin del hoppas att det skall vara möjligt såväl vidsvensk tillämpning av EU-rätt som inom EU:s organatt kunna argumentera. Gäller det överstatlighet, skallEU:s beslutsprocesser göras så lika de nationellapolitiska processerna som över huvud taget är möjligt.Är det fråga om mellanstatlighet - och det gäller förbetydande delar av detta samarbete - förefaller detsom att vi är överens om att det i så fall kan fåföreligga vissa mindre tydliga möjligheter till insyn.Slutligen händer det i alla internationellasammanhang att man förlorar förhandlingar, att maninte får sin vilja igenom. Ändå tillträder man eninternationell traktat och ändå är man förpliktigad attuppfylla den hemmavid. På samma sätt kommerSverige säkerligen att förlora voteringar iministerrådet, men det gör ju inte att vi kan säga attorganisationen som sådan har ett demokratisktunderskott. Man får inte blanda ihop förhållandenamed det populära uttrycket demokratiskt underskott.Den punkten ligger kanske framför allt vid insynen iförloppen i ministerrådet.Det förefaller nu att vara en snabb utveckling pågång i skandinavisk riktning. Den danskeutrikesministern hade rätt sensationella besked om hurdet verkligen förhåller sig nu och under det senastehalvåret. Kritiken mot har tydligen redansatt betydelsefulla spår i praxis.Anf. 16 () replik:Fru talman! Jag tycker inte att på de frågor som jag tidigare ställde. göra det lättare att flytta ännumer makt till ? Detta är en avgörande fråga.Det handlar om vilket mandat som folkomröstningenhar gett riksdag. Varför skall vi fattabeslut om att underlätta nya överlåtelser utöver detavtal som vi har träffat med EU och utöver detmandat som folkomröstningen har gett?Är det så att ja-sidan när det gäller de beslut somfattas vid den regeringskonferens som man planerarinom EU 1996 vill ha möjlighet att överlåta de nyamaktbefogenheter som EU då kommer att kräva,innan svenska folket har haft chans att ta ställning tilldetta, varken vid valet till 1998 eller vid enny folkomröstning?Anf. 17 () replik:Fru talman! I mitt anförande tog jag upp fråganom att den principiella möjligheten att flyttabeslutanderätt bör kunna göras vidare, därför att EUskiljer sig från alla andra internationellaorganisationer därigenom att EU har ett betydandedemokratiskt element jämfört med andramellanfolkliga organisationer. Det beror påmottagaren av övertagandet som är annorlunda.Tänk på vilka som sitter eller har suttit i FN:ssäkerhetsråd! Flera av de staterna har verkligen intetillämpat de mänskliga rättigheterna, och det finnsfortfarande sådana medlemmar i säkerhetsrådet. IESK ingår det en serie länder som fortfarande ärtvivelaktiga när det gäller mänskliga fri- ochrättigheter. Det är det principiella motivet till varfördet är möjligt att överlämna beslutanderätt på detaktuella området.Sedan ankommer det på svenska ministrar medstöd av agerandet här i kammaren, i utskott och i att påpeka om EU:s beslut ibland verkarligga för långt ifrån eller inte ryms inom de gällandefördragen.Det gäller självfallet också att bevaka vad somskall gälla 1996. I det sammanhanget har det gjortsuttalanden från flera av partiledarna i vilka det sägsatt man får se hur omfattande fördragsförändringenblir, om de leder till krav på svenskagrundlagsändringar eller om de leder till önskemål omsvenska folkomröstningar. Enligt partiledarnasuttalanden kan detta inte avgöras förrän man ser varikommande eventuella fördragsförändringar består.Anf. 18 () replik:Fru talman! Att EU består av demokratier och attvi därför skall underlätta nya överlåtelser är ju ingetargument. Det är ju bara en formsak. Frågan är omdet är önskvärt att göra det enklare att överlåtabeslutskraft till en överstatlig organisation. Mengrundlagsfäderna har satt in bromsar motmaktöverlåtelse från riksdag. Det handlar juinte bara om att man vill skapa en tröghet mot attöverlåta makt till diktaturer. Det finns en självklarpoäng i att svenska folket har rätt att styra sig självt.Man kan i och för sig säga att EU består avdemokratier och att det därför är vettigt att underlättamöjligheten till nya maktöverlåtelser just till EU. Mendet är egentligen inte svar på frågan, utan det är baraen formsak. Det är dessutom felaktigt, eftersom EUinte är en demokrati. EU består av demokratier, menEU är inte en demokrati. Hur EU utvecklas iframtiden kan vi inte veta. Därför vore det rimligtmed höga spärrar mot nya överlåtelser. Svenska folketborde ha rätten att bestämma om sådana överlåtelseroch rätten att uttala sig innan fattar beslutom att överlåta ny makt till Bryssel.Anf. 19 () replik:Fru talman! Även i detta förslag finns det trösklar,minoritetsrättigheter. Det är en kvalificeradmajoritetsregel, vilket innebär att det inte erfordras såstor majoritet här i för att det skall vara tvåbeslut med ett allmänt val emellan. I detsammanhanget finns också möjligheten att utlysa enfolkomröstning av beslutande art. Den regeln finns, ärmöjlig att utnyttja och den har belysts i olikasammanhang. Regeln användes inte den här gången.Folkomröstningsresultatet var framgångsrikt. Detvisade sig att det inte blev några konstitutionellatvister i vårt land på det sätt som ochmöjligtvis håller på att få. är möjligt att använda omdet föreligger en tillräckligt stor majoritet här ikammaren.Anf. 20 ():Fru talman! För många av oss blev den 13november den glädjens dag som vi hade hoppats på,men som vi ändå kanske inte hade vågat tro skullekomma.Det är många av oss som har sett en livslångkamp stå inför sitt slut och att målet förverkligas, ettsvenskt inträde i den europeiska gemenskapen. Förmånga av oss som en gång var aktiva i den moderataungdomsrörelsen och början av1960-talet var Europafrågan en avgörande fråga. Detvar den som gjorde att många av oss över huvud tagetkom att engagera oss i det politiska arbetet. Det varinte en tillfällighet att valrörelse - som varen av de första som jag deltog i - till så stor delutkämpades just kring Europafrågan. Alltjämt i daghar jag på hedersplats i mitt arbetsrum de affischersom det står Ja till på och som då varvägledande för oss.Inte minst under ledarskap av ,den sanne europén, entusiasmerades vi unga avuppgiften att leda in från nationell egoism in iden europeiska gemenskapen och delta i detgemensamma arbetet.Nu står vi där, och vi har att tillhandahålla deinstrument som behövs för att skall kunnaanslutas till den europeiska gemenskapen.Det har ordats rätt mycket om den vilandegrundlagsändringen. Få grundlagsändringar torde haföregåtts av så noggranna utredningar som den som vinu har att fatta beslut om . På det hela taget trorjag att det kanske var lyckligt att man inte, somföreslogs , skulle ha företagit denändring av regeringsformen som är nödvändig. så riktigt påpekat kan redani dag anslutas till mellanfolkliga organisationer. Vikan överlåta beslutanderätt i begränsad omfattning.Det förs en diskussion om hur man skulle tolkabegreppet "i begränsad omfattning". Det var kanskeklokt att vi fick till stånd alla dessa utredningar. Det ärnu ett noggrant och genomarbetat förslag somriksdagen har att ta ställning till. Det är också det somkommer att ge oss möjligheter att utöva en rösträtt iEuropa, den rösträtt som vi har varitförmenade.Vi kommer alltså att kunna delta i alla deavgörande besluten, inte minst när det gällerförändringar av Europaunionens struktur och dessinstitutioner. Jag behöver inte gå närmare in på denödvändiga förändringar som självfallet måste ske närdet gäller relationerna mellan ministerrådet,kommissionen och . Här kommerdet att hända åtskilligt . Men som Björnvon också påpekade får vi ta ställning till dettanär det blir aktuellt och se hur det kan påverka densvenska lagstiftningen och i vilken utsträckning somriksdagens medverkan behövs och i vilkenutsträckning svenska folkets eventuella medverkanskulle behövas i någon folkomröstning.Fru talman! Med dessa ord yrkar jag bifall tillhemställan i betänkande nr 9.Anf. 21 ():Fru talman! Vår samhällsutveckling präglas av enmycket snabb och tydlig internationalisering.Internationaliseringen har sin grund i teknisk ochekonomisk utveckling, som ger möjlighet till en alltintensivare kommunikation för personer, tjänster ochvaror.Internationaliseringen kräver gänsöverskridandelagstiftningar, som vår svenska riksdag inte på egenhand kan besluta om. Europeiska gemenskaperna ärde fria nationernas "verktyg" för att lösa dessagränsöverskridande frågor genom gemensamlagstiftning.Svenska folket har vid folkomröstningen beslutatatt tillsammans med de övrigamedlemsländerna skall stifta de lagar som skall gällainom hela gemenskapen för att lösa dessagemensamma frågor.För att detta skall vara möjligt måste Sverigesgrundlag modifieras, vilket föreslås i KU:sbetänkande 9.Fru talman! Grundlagsändringarna är enkonsekvens av folkomröstningen och skall därförgenomföras.Fru talman! Slutligen yrkar jag och övrigakristdemokrater bifall till KU:s hemställan ibetänkande 9 om grundlagsändringar inför svensktmedlemskap i unionen.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutKU9 Grundlagsändringar inför ett svensktmedlemskap i unionen (vilandegrundlagsbeslut)1. utskottetVotering:293 för utskottet17 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet: 144 s, 70 m, 26 c, 20 fp, 19 v, 14kdsAvstod: 17 mpFrånvarnade: 17 s, 10 m, 1 c, 6 fp, 3 v, 1 mp, 1kdsBeslut om samlad voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren attutrikesutskottets betänkanden UU1 och UU3,lagutskottets betänkanden LU2 och LU3,socialförsäkringsutskottets betänkande SfU4,näringsutskottets betänkande NU1 samtjordbruksutskottets betänkanden JoU1, JoU2 ochJoU4 fick avgöras i ett sammahang efter avslutaddebatt. 5 § Grundlagsreglering av utlandssvenskarnasrösträttFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1994/95:KU8 Grundlagsreglering avutlandssvenskarnas rösträtt (vilande beslut m.m.).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.6 § betänkande1994/95:KU25 Lokalradiofrågor.I detta ärende hade framställts yrkande enligt 2kap.