prot · GI0940 · 1994-12-12 00:00:00 — Bara så många total-försvarspliktiga som behövs för krigsorganisationenoch för den fredstida beredskapen skall tas ut tillutbildning. Resten placeras i utbildningsreserven, somär gemensam för det militära och det civila försvaret.Utbildningsreserven kan bara tas i anspråk efterbeslut av regeringen om det med hänsyn till Sverigesförsvarsberedskap behövs. Bara de i utbildningsreser-ven som är kan komma i fråga förutbildning. Vid normala förhållanden gäller att baraden som inkallats före det år som vederbörande fyller24 år är skyldig att fullgöra grundutbildning.Personer som placerats i utbildningsreserven kanvid behov rekryteras till utbildning inom det civilaförsvaret, men bara om utbildningen är kortare än 60dagar.Som redan har nämnts anser utskottet, till skillnadfrån vad som föreslås i propositionen, att även kvin-nor skall kunna ingå i utbildningsreserven, om de såönskar. Detta föranleder motsvarande lagändring.Motiveringen härtill är lika behandling av mänoch kvinnor, och att de kvinnor som ansetts lämpligaför olika uppgifter inom totalförsvaret, men som intehar kunnat beredas plats, är en viktig resurs som skalltas till vara.Den vapenfria tjänsten föreslås inte längre reglerassom ett undantag från värnpliktstjänstgöring utan somett av flera tjänstgöringsalternativ inom ramen förtotalförsvaret. Ansökningsförfarandet har redan tidi-gare förenklats, och anpassas lagen om vapenfritjänst till den nya lagstiftningen fr.o.m. den 1 januari1995 genom att lägsta antal tjänstgöringsdagar intelängre lagregleras för vapenfria tjänstepliktiga. Va-penfria kommer därmed att kunna tas ut till befatt-ningar inom det civila försvaret där utbildningstidenär kortare än . I de fall tjänstgöring harpåbörjats före kan utbildningstidenförkortas om den tjänstgöringsskyldige så önskar.I flera motioner tas frågan om straffpåföljd vidtotalvägran upp. Utskottet konstaterar att propositio-nen inte innehåller några förslag om ett nytt påföljds-system vid totalvägran. Man vill avvakta den översynav straffrättsliga system som pågår inom Straffsys-temkommittén.Utskottet anser att den pågående utredningen börslutföras, och man förutsätter att regeringen snarastdärefter återkommer till avseende påföljdervid brott mot pliktlagarna.Detta har redan varit uppe till diskussion. Jag villgärna påpeka att utskottet följer frågan. Vi förväntaross att vi skall få ett besked så snart som möjligt.Samtidigt är det så att de vapenfria - de som inte villgöra tjänst med vapen - har så stora möjligheteratt få en tjänst som passar dem. Situationen är därfören helt annan än vad den har varit. De somkan ställas inför rätta på grund av vägran är de sominte vill delta på något sätt, inte delta vid bränder, intehjälpa nödställda osv. Det är dessa vapenfria som vitalar om när det gäller totalvägran. Därför anser ut-skottet att inte bör bifalla motionerna Fö1,s, Fö2, c, yrkande 2, och Fö3, s, yrkande 2.Utskottet utgår vidare från att till dess att riksda-gen har tagit ställning till ett nytt påföljdssystem skallde som har gjort sig skyldiga till brott mot pliktlag-stiftningen behandlas i enlighet med gällande lag.Riksdagen bör därför också avslå motionerna Fö2, c,yrkande 1, Fö3, s, yrkande 1, och Fö5, v.Herr talman! Lagen om totalförsvarsplikt är enviktig lag som understryker att det svenska försvaretskall vara hela folkets angelägenhet, dvs. det svenskaförsvaret är ett folkförsvar.Utskottets betänkande följer i stort sett Pliktut-redningens förslag som det råder stor politisk enighetom. Viktiga försvarsprinciper har i av tradi-tion antagits i stor enighet. Det är glädjande att för-svarsutskottet genom detta betänkande följer dennatradition.Herr talman! Jag yrkar härmed bifall till hemstäl-lan i betänkandet Totalförsvarsplikt och avslag påreservationerna.Anf. 14 () re-plik:Herr talman! anförde att de nuva-rande möjligheterna att befrias från utbildning finnskvar. Det kan förvisso vara så. Men möjligheter förtotalvägrare att bli befriade från utbildning har intefunnits och kommer inte att finnas, enligt propositio-nen.Tillåt mig också att notera att vi inte har hört nå-gon från försvarsutskottet som har kunnat förklaravarför eller försvara att man skall fängsla totalvägra-re.Anf. 15 () replik:Herr talman! För det första väntar vi på en sittandeutredning. Det är detta som vi har anfört i betänkan-det.För det andra: Att man döms till fängelse vidtotalvägran beror på att det är stadgat så i svensk lagtills det kommer ett nytt lagförslag som skall antas avriskdagen.Anf. 16 () replik:Herr talman! Jag har redan talat om att öppnar möjligheterna till samhäll-stjänst genom att övervakningsbehovet tas bort.Som jag fattar det skall regeringen nu överväga ensärbehandling av pliktlagarna, vilket alla dessa utred-ningar borde ha gjort som har gått.Ställer ni inte upp på samhällstjänsten? Det har jagtagit för givet.Det finns stora möjligheter för totalvägrarna, sadeKarin Wegestål. Nej, det finns det inte. Kalla dettjurighet eller icke-våldsideologi, men totalvägrarnavill inte vara inom försvaret. De menar att om man ärpå en isbrytare kan man bara bereda väg för de andra.De får hålla i bössan och skjuta.Det står i FN:s konvention om mänskliga rättighe-ter att den vapenfria tjänsten skall vara i överens-stämmelse med vägrarens övertygelse. Så är det juinte.Jag vill i alla fall ställa frågan till vi låta ännu fler av våra unga normalt skötsam-ma pojkar sitta i fängelse medan vi väntar på att dennya lagen om samhällstjänst skall träda i kraft?Anf. 17 () replik:Herr talman! Förslaget till lagändring diskuteradesganska genomgående i . Åsikten därvar att om det fanns någon möjlighet att i lagrummetanvända sig av samhällsplikt var i alla fall Pliktut-redningen positiv till detta. Men jag tycker inte att vikan föregripa detta. Det måste bli en behandling närdet föreligger ett förslag till ny lagstiftning.Anf. 18 () replik:Herr talman! Det har ju tagit sorgligt lång tid.Visst kan vi föregripa. Jag kan inte förstå varför maninom försvaret inte kan visa tålamod med dessa total-vägrare när man har ett sådant tålamod med dem somvägrar att lämna in sina vapen. Det fattas t.ex. 2 000M 40. Det är reservofficerare och yrkesofficerare somvägrar att lyda order. De har haft på sig. Det varBengt som gav den ordern - det var ingenrekommendation. Varför kan man då inte ha sammatålamod med de totalvägrande unga grabbarna somman har med dessa äldre män som förväntas kunnalyda order? Jag ser inga rimliga proportioner i detta.Anf. 19 ():Herr talman! Det är inte utan att man känner siglitet högtidlig . Det är dag då vi skall göra ett viktigt principiellt ställ-ningstagande. Jag skulle t.o.m. vilja säga att detta ären milstolpe i försvarets och personalrekryteringenshistoria.Den svenska värnplikten har en lång historia, frånmedeltidens truppmassor som togs ur den svenskabefolkningen och som gick man ur huse för att försva-ra sin hembygd ända års beslut omindelningsverkets avskaffande.Under detta århundrade - -har värnplikten haft olika utformning. Det har förtsmånga diskussioner om hur många som skulle tas utoch hur de skulle göra. för-svarsbeslut handlade det om huruvida alla skulle ge-nomgå vinterutbildning eller inte. Kategoriklyvningenunder den tidsperioden var ett annat kärt debattämne.Under beredskapsåren kom värnplikten att bli endel av den svenska folksjälen. Värnpliktens betydelseför den folkliga förankringen framstod efter den tidensom klar för alla.Vi bör också komma ihåg att för väldigt mångamänniskor är försvarspolitiken ibland - tyvärr - väl-digt mycket en fråga om just värnplikten.Men värnplikten är ingen princip som kan förblioförändrad århundraden igenom. Till skillnad frånNapoleonkrigen då värnplikten började tillämpasräknar det moderna kriget inte främst antalet mannarutan kvaliteten och kompetensen när det gäller atthantera olika vapensystem. Det är detta som styr denmoderna tillämpningen av värnplikten.Sverige är ett stort land och måste därför har täm-ligen många men framför allt skickliga soldater.1991 tillsatte den dåvarande regeringen en utred-ning som flera härvarande ledamöter satt med i. Denblev färdig vid nyåret 1992.Den viktigaste uppgiften för den utredningen varatt definiera behovet av pliktpersonal och annan typav personal i vårt totalförsvar. Vi utvärderade varjefunktion för att se vilken typ av personalrekryteringsom behövdes. Vi undersökte om frivillig rekryteringvar möjlig, vi utvärderade yrkesrekrytering ochpliktrekrytering. Vi kom dels med förslag, dels medlitet lösare bedömningar av hur man skulle kunnatillämpa pliktsystemet.Resultatet blev i stort sett det som ligger påriksdagens bord, ett förslag till lag om totalför-svarsplikt som är en sammanslagning, precis somtidigare talare har framhållit, av en mängd äldre lagarkombinerad med delvis nya principer.Syftet är att pliktrekrytera personal till vårt total-försvar. Den breddar grundutbildningen för det tradi-tionella militära försvaret till att också gälla de civiladelarna i mån av behov. Avvägningen, dvs. vilketantal som skall tas ut till plikttjänstgöring i fred, görs isamband med varje försvarsbeslut. Jag vill ändåframhålla - det var långa diskussioner om det i ut-redningen - att grundanledningen till att vi har valt enså pass hård pålaga på befolkningen som plikttjänst-göringen ändå utgör är det militära försvarets behovav många soldater.Till skillnad från tidigare utbildar vi inte alla va-penföra män. Det var en grundprincip i den gamlavärnpliktslagen. I utskottets betänkande fastslås attbehovet i krigsorganisationen, alltså oavsett om det ärden militära eller den civila krigsorganisationen, skallvara styrande för vilket antal som tas ut till grundut-bildning, utbildas och krigsplaceras. Övriga lämpligaförs till en utbildningsreserv. Jag tycker att det är enbra förändring. kan värnpliktsdebatten ge in-tryck av att försvaret är till för att utbilda soldater.Utskottets lagförslag klargör enligt min uppfattningdet faktum att vi skall utbilda det antal soldater ochandra pliktiga för att fullgöra viktiga samhällsfunktio-ner som behövs för att försvara landet militärt ellercivilt.Herr talman! Till slut vill jag säga några ord omenighet. Frågan har stötts och blötts i en utredning.Jag vill passa på att skänka en tanke åt RolandBrännström, som på ett mycket förnämligt sätt leddeutredningen i mål. Frågan har blötts i departement ochi en försvarsberedning för att slutligen hamna i enganska långvarig beredningsprocess i försvarsutskot-tet.Frågan om medborgarnas skyldigheter gentemotdet gemensamma kräver enligt min uppfattning sam-syn och samstämmighet. Plikten i fred genom engrundutbildning eller i krig är ett av de kraftigastetvångsmedel som samhället förfogar över. Därför ärdet en oerhörd styrka för det svenska försvaret attutskottets förslag är enhälligt. Just det allvarliga medtvångsmedlen gör att vi måste ha ett sanktionssystemsom upprätthåller dem. Land skall med lag byggas. Vii utskottet är eniga om att lagarna skall tillämpas.Precis som påpekade är det en dis-kussionsfråga vilken typ av sanktioner och påföljdersom skall finnas, en fråga som är under beredning justnu. Förhoppningsvis kommer man fram till en lösningdär. Jag vill bestämt vända mig mot att man inte skalltillämpa de lagar som finns.Min uppfattning är att i försvarshistorienkommer att bli ett lika viktigt år som . Detbeslut som kammaren kommer att fatta är ett likaviktigt beslut som beslutet . Vi får en modernkrigslagstiftning där rätt mängd, rätt kompetens ochrätt plats är de styrande slagorden - om jag får ut-trycka det så.Jag yrkar på utskottets vägnar bifall till förelig-gande förslag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )10 § Lag om civilt försvarFöredrogsförsvarsutskottets betänkande1994/95:FöU2 Lag om civilt försvar (prop.1994/95:7).Anf. 20 ():Herr talman! I lag om civilt försvar föreskrivs attstaten skall betala ersättning till kommunerna förderas beredskapsförberedelser med utgångspunkt ivarje kommuns utsatthet och risker i krig. För lands-tingens vidkommande föreslås att ersättning skall utgåför sådan utbildning som utgör ett led i beredskaps-förberedelserna, dvs. samma ersättningssystem somför närvarande. Men de kyrkliga kommunerna ställsutanför varje form av ersättning, vilket innebär atthänsyn inte tas till förslag i dettaavseende. Utredningen föreslog i sitt förslag till lagom civilt försvar att staten skulle betala ersättningockså till den kyrkliga kommunen med hälften avkostnaderna för beredskapsförberedelser, utbildningoch övning i den mån kostnaden var skälig. Ersättningskulle utgå till såväl de lokala kyrkliga kommunerasom stiften.Enligt lagförslagets andra stycke blir, till skillnadfrån dagens förhållanden, de lokala kyrkokommuner-na skyldiga att bedriva verksamhet för invånare frånandra kyrkliga kommuner och för utlänningar somsöker skydd i på samma sätt som gäller fördem som bor i den egna kyrkliga kommunen.Det här åläggandet kommer i första hand ställaväsentligt ökade krav på planeringen av begravnings-verksamheten, särskilt som ansvar på det områdetockså omfattar såväl andra kristna samfunds somicke-kristna trossamfunds medlemmar. I samman-hanget förtjänar att påpekas det förhållandet att det finns ca 1 miljon människor i som tillhörandra trossamfund än , av vilka ca150 000 är muslimer som utifrån sin religiösa hållningoch tradition kommer att ställa alldeles särskilda kravpå begravningsverksamheten och dennas praktiskahantering. förväntas också ta ett sär-skilt ansvar på områdena diakoni och själavård i hän-delse av en kris- eller krigssituation.Inte minst med hänsyn till den förändrade eko-nomiska situation som också gör sig alltmer känn-bar inom finns det anledning att ut-trycka bestämda farhågor för att det här arbetet intekan ges den prioritet som vore önskvärt, om den i sinhelhet skall bekostas inom ramen för kyrkans krym-pande resurser.Jag kan, herr talman, inte säga hur mycket pengardet hela kan handla om, men principen är viktig, likaviktig som när det gäller de borgerliga kommunerna.Det är frestande att påstå att det här är ett exempel pånjugghet från statens sida mot , somjag tycker är alldeles onödig.Jag yrkar därför bifall till reservation 1 och i öv-rigt bifall till utskottets förslag.Anf. 21 ():Herr talman! I propositionens förslag till lag i 9kap. 2 § heter det att "en befattning hos en kommuneller ett landsting vars innehavare i inte obetydligomfattning får ta del av uppgifter som omfattas avsekretess enligt 2 kap. 2 § sekretesslagen - - - fårinnehas endast av den som är svensk medborgare ochpålitlig ur säkerhetssynpunkt".Detta innnebär att man måste bedöma berörda be-fattningshavares pålitlighet utan stöd av personalkun-görelsen, eftersom den inte tillämpas i kommuner ochlandsting. Detta lämnar enligt min mening öppningarför godtyckliga bedömningar och möjligheter attvägra människor vissa befattningar av olika orsaker.Denna lag kommer också att innebära mycket storainskränkningar för utländska medborgares rättigheter iSverige utan att man har något konkret att peka på,som personalkungörelsen. ser över personalkontrollförfaran-det, liksom frågan om lagregleringen av säkerhets-skyddet hos myndigheter m.m. Resultatet av det ut-redningsarbetet kan bli att ett förslag till en ny lag omsäkerhetsskydd snart kommer att ligga på våra skriv-bord.Jag anser att i avvaktan på detta förslagbör avslå regeringens förslag till lag om civilt försvarvad gäller just denna paragraf.Herr talman! Jag yrkar bifall till re-servation.Anf. 22 ():Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 1 ochi övrigt till utskottets hemställan i sin helhet.Det moderna kriget är totalt och drabbar därförhela samhället. För att kunna stå emot och lindrakrigets verkningar är det nödvändigt att civila ochmilitära resurser samverkar. Det är detta vi kallar förtotalförsvaret.Det samhälle som skall skyddas, dvs. fredssam-hället, är därför själva basen för alla försvarsresurser.Vår beredskap utgår alltså från samhällets inneboendeförmåga att möta kriser och krig. Totalförsvaret skall iförsta hand vara fredsbevarande genom att ha sådanstyrka, sammansättning och beredskap att en angripa-res förluster och andra uppoffringar i samband medförsök att utnyttja vårt land inte ter sig rimliga i för-hållande till fördelarna.För att vi skall ha en god beredskap att möta hotav olika slag måste en mängd verksamheter kunnafungera såväl i kriser som i krig. Förberedelserna påcivil sida blir lika viktiga som på militär sida. Bered-skapsfrågorna är en angelägenhet för hela samhället,vilket innebär att såväl statliga myndigheter, kommu-ner, landsting och kyrkliga kommuner som organisa-tioner, företag och enskilda skall samverka mot engemensam hotbild både i fredstid och under krigsför-hållanden.I samband med försvarsbeslutet fastställdesuppgifterna för den civila delen av totalförsvaret.Dessa är att värna civilbefolkningnen mot verkningarav krigshandlingar under kriser och krig, trygga enlivsnödvändig försörjning, att under kriser och i krigstödja försvarsmakten samt att för fullföljandet avdessa uppgifter under kriser och i krig upprätthålla deviktigaste samhällsfunktionerna.Den nuvarande lagstifningen om civilförsvarethärrör års civilförsvarslag. Det regelbruksom finns numera är svåröverskådligt. Därför har detblivit angeläget att sammanföra de olika lagar somfinns. Synen på samhällets beredskapsåtgärder hargenomgått förändringar. Principen att den som haransvaret för en verksamhet i fred skall behålla dettaansvar under krig, den s.k.ansvarsprincipen, har ac-cepterats, och kommunerna har tilldelats en viktig rollnär det gäller det civila försvaret på lokal nivå.Herr talman! I den föreslagna lagen om civilt för-svar fastläggs kommunernas, landstingens och dekyrkliga kommunernas ansvar för de beredskapsför-beredelser som behövs för deras respektive verksam-het under höjd beredskap. Detta innebär att kommun-styrelse, landstingsstyrelse och kyrkoråd skall ansvaraför att beredskapsförberedelserna får en enhetlig in-riktning och genomförs på ett ändamålsenligt sätt. Ilagförslaget betonas vikten av samverkan mellanberörda myndigheter, kommuner och landsting samtkyrkliga kommuner. Den kyrkliga kommunen skalläven samverka med övriga trossamfund, såväl kristnasom icke-kristna, som finns på lokal nivå.Herr talman! Enligt lagförslaget skall kommuner-na få ersättning av staten för sina beredskapsåtgärder.Ersättningen skall bestämmas med utgångspunkt ivarje kommuns utsatthet och risker i krig. Landsting-en skall få ersättning för utbildning som är ett led iberedskapsförberedelserna. Vi kristdemokrater finnerdet dock anmärkningsvärt att de kyrkliga kommuner-na inte föreslås få ersättning. Principen lika för allabör här råda, varför vi ställer oss bakom och yrkarbifall till reservation 1. I lagförslaget betonas att varjekyrklig kommun är skyldig att bedriva verksamhet förinvånare från andra kyrkliga kommuner och för ut-länningar som söker skydd i , på samma sättsom gäller för dem som bor inom den egna kyrkligakommunen.Herr talman! I motion Fö9 har Kristdemokraternalyft fram hur viktigt det är att samhällets förmåga attmöta störningar under kriser och i krig upplevs somen angelägenhet för oss alla och att medvetenhetenom dessa frågor sprids. Hemskyddet, som blirlagreglerat, skall vara en beredskapsorganisation somskall fungera som en informationslänk mellan dekommunala myndigheterna och befolkningen. Detskall även verka för att skydda, rädda och hjälpa be-folkningen i samband med stridshandlingar och verkaför att trygga en sådan försörjning som är nödvändigför befolkningens överlevnad.Respekten för människovärdet ålägger oss att i alltsamarbete se på den enskilda människan och skapasådana regler att riskerna för kränkningar av männi-skovärdet förhindras. Den kommunala äldre- ochhandikappomsorgen kommer att utsättas för storapåfrestningar i ett kris- och krigsläge. Antalet äldreökar i vårt land och allt fler får hemtjänst, och efter-som i ett krisläge kan behöva avlastaakutsjukvården innebär detta stora krav på hemtjänst-personalen.Hemskyddet blir här en viktig och användbar or-ganisation - särskilt i storstädernas innerområden, därmånga gamla lever anonymt med inga eller få kontak-ter med närboende. I samarbete med Socialtjänstenkan hemskyddet bli en värdefull resurs i arbetet medatt planera för omhändertagande av äldre och handi-kappade.Genom att kommunerna nu får en sammanhållan-de roll i beredskapsföreberedelserna och skall ta ini-tiativ till samråd som krävs med andra myndigheter ärgrunden lagd för en god planering av Socialtjänstensåtaganden.Herr talman! För att de statliga myndigheternaskall kunna få en så heltäckande sammanställningsom möjligt av beredskapsläget i kommunerna är detnödvändigt att systematisera de samlade redovisning-arna. Staten behöver också få veta vilket stöd kom-munerna önskar vad gäller utbildning och materialut-veckling. I motion framhållsdärför att länsstyrelsernas roll som stödresurs måsteuppmärksammas. Även när det gäller skyddsrums-byggandet är länsstyrelsernas medverkan av stor be-tydelse. De har en bättre överblick över planeringsun-derlaget och större möjligheter att bedöma skyddsbe-hoven ur ett regionalt perspektiv än vad den enskildakommunen har. Både större och mindre kommunerkan alltså behöva hjälp med planering. Försvarsut-skottet har aktualiserat frågan genom en särskild rap-port rörande problem inom den kommunala beredska-pen. De förändringar som planeras kommer attmedföra omställningar såväl i länsstyrelsernas arbets-sätt som i personalens kompetens. Bättre metoder föruppföljning betonas.Utskottet menar att länsstyrelserna självklartmåste ha för ändamålet anpassade resurser till sittförfogande och har erfarit att regeringen kommer attbeakta dessa synpunkter i kommande föreskrifter. Desynpunkter som finns i motionkommer därmed i allt väsentligt att bli tillgodosedda.Herr talman! anser att Sverigeskall upprätthålla ett effektivt totalförsvar. Detta inne-bär för oss att det civila försvaret måste ha tillräckligaresurser för att kunna garantera befolkningen ett gottskydd mot effekterna av aktuella hotbilder. Den nyalagen förankrar det civila försvaret nära medborgarnaoch blir ett viktigt instrument i arbetet med att förbe-reda oss alla på de stora påfrestningar och förändring-ar som vi kan ställas inför i ett kris- eller krigsläge.Jag yrkar därför bifall till reservation 1 och tillhemställan i utskottets betänkande.Anf. 23 ():Herr talman! I stället för att hålla ett litet längreanförande tänker jag på grund av en synnerligen be-svärande snuva begränsa mig till ett yrkande och heltkort till ett par synpunkter.Jag yrkar alltså bifall till utskottets hemställan ibetänkandet på samtliga punkter.Det civila samhällets möjligheter att upprätthållaalla sina funktioner i händelse av krig är av avgörandebetydelse såväl för det civila samhällets möjligheteratt fungera som för, och icke minst, det militära för-svarets möjligheter att fullgöra sina uppgifter.Att det civila samhället har möjligheter att funge-ra, och då under sämre betingelser än eljest, är vadsom krävs. Detta kräver en särskild lagstiftning. Detär en sådan vi nu tar ställning till när det gäller denförnyade lagen.När vi nu antar en ny lag om civilt försvar handlardet om regler för kommunernas, landstingens ochkyrkans ansvar inom det civila försvaret.Vi har hört av att det kan föreliggameningsskiljaktigheter i fråga om ersättningen avse-ende de här nya uppgifterna. Härvidlag säger utskottetatt kommunerna får ersättning för det som överförsfrån staten till kommunerna, nämligen avseende be-redskapsplanläggningen. Någon motsvarande överfö-ring av uppgift till kyrkan och landstingskommunernahar inte gjorts. Vi tar oss t.o.m. friheten att säga att deuppgifterna är av mindre omfattning och för den skullkanske inte i detta fall berättigade. Detta ansluter jagmig till. Men därmed är det inte sagt att det är enoberättigad synpunkt som framförs i motionen.