prot · GH0996 · 1994-04-26 00:00:00 — Allabara kräver, och yrkespolitikerna har inte kunnatsäga nej. Därför ser det ut som det gör i ,och därför förmår inte de fyra regeringspartiernaatt ta krafttag, vilket inte hellerSocialdemokraterna gör. Ny demokrati har ingasärintressen. Jo, vi har ett. Vårt särintresse ärväljarna.Alla partier i , utom Ny demokrati, harsina rötter . Partierna är inplacerade påen höger- och en vänsterskala. Denna höger--vänster-skala följer 1800-talets måttstock. Mendenna måttstock går inte längre att använda, förblockpolitiken uttryckt i höger och vänsterexisterar inte längre. Men om de gamla partiernaerkänner det, har de förlorat sittexistensberättigande. Ny demokrati finns inte pådenna höger--vänster-skala, vilket gör att allaandra partier och också alla journalister ärvillrådiga. Ena gången är vi ett högerparti, andragången ett vänsterparti. När man inte kan placeraoss säger man: Er kan man inte lita på.Jag vill karakterisera Ny demokrati som ettspjutspetsparti -- men pilarna går inte åt samma hållom man mäter med den gamla 1800-talsskalan. Viär början till en modern partistruktur, som stämmermed befolkningens verkliga sammansättning ochverkliga problem. Vi går in där andra partier harlåsningar, där vi ser att saker måste göras. Vi kaninte göra allt, men vi kan göra mycket. Därför kanvi också tala med andra partier och göra upp medandra partier. Vi för sakpolitik, och vi för en politiksom vi tror är bra för . Vi kommer attfortsätta att säga sanningar, även om de ärobehagliga.Alla vet att är ett sjukt samhälle -- nuhandlar det om att det inte skall bli obotligt sjukt.Kompletteringspropositionen är som enpotemkinkuliss. Regeringen målar framtiden irosenrött med en 4-procentig ekonomisk tillväxt,fast alla vet att det är en utopi. Vi i Ny demokratikommer att presentera våra recept till bot i vårekonomiska motion . Då kommer detatt handla om bot och inte om smärtlindring. Vi tar ansvar för Sverige.Jag skulle vilja säga till finansministern att jag intehar fått svar på frågan om vad som finns i TUB:enoch om underlaget för att hävda den högabruttoinvesteringen i näringslivet.(Applåder)Anf. 9 ():Fru talman! Jag får gratulera till denslående liknelsen med . Jag skulle vilja rådaGöran att inte ge sig i lag med Sickansgäng. Jag tror att i en regering ihopmed , eller , skulle få spelaVanhedens roll, dvs. han med de för korta byxornaoch de röda strumporna. Som sagt var: Gå inte medi Jönssonligan, !Finansministern anser att vårt förslag att höjaföretagsbeskattningen från till skullevara förödande för brorfärghandlaren. är det så att har enskattesats på och EU-genomsnittet är nästan40 %, och såvitt jag vet finns det där en radfärghandlare som ändå får sälja en och annanfärgburk. Jag tycker därför att kanlugna bror när det gäller våraskatteförslag.Jag måste passa på att fråga om de starkaattackerna gentemot Socialdemokraterna på grundav att de vill höja skatter. Såvitt jag kan räkna påde socialdemokratiska förslagen, meddirektavskrivningar och annat, innebär desammantaget vad gäller företagsbeskattningen,åtminstone kortsiktigt, att Socialdemokraterna villsänka skatterna för företagen jämfört medregeringens förslag. Är det inte så, ?Det är väl sanningen. Varför lägger ni inte av medden här kampanjen? Det är väl ingen slump attSvenska arbetsgivareföreningen har ställt sig uppoch hyllat just nu.Jag skulle vilja att finansministern i sitt sista inläggmycket kort svarade på några frågor. Den förstagäller kommunernas utveckling. De skall ju spara35 miljarder . Det här måste man tolkaså att kommunernas förbrukning av pengar inte fåröka snabbare än konsumentpriserna. Samtidigthoppas regeringen att befolkningens inkomstertotalt skall växa , uttryckt i fastpenningvärde, under resten av 90-talet. Dekommunalt anställda måste rimligen få del av denhär reala inkomsttillväxten, vilket betyder attkommunerna kraftigt måste minska antaletanställda om de inte skall öka sinpenningförbrukning.Men inkomsttillväxten betyder totalt sett också attkommunernas skatteinkomster ökar , vidoförändrad nivå på skattesatserna. Kommunernakommer då att få jättelika finansiella överskott.Kommunerna skall således, enligt regeringensplaner, dels skära ned kraftigt på antalet anställda,dels förklara för medborgarna varför man skallbygga upp stora finansiella överskott. Man skallockså förklara varför många av dem somkommunerna avskedar skall tvingas leva på statligamedel, arbetslöshetsunderstöd ellerarbetsmarknadspolitik. Det här är helt enkelt intetrovärdigt. Bilden förändras naturligtvis om statendrar in överskotten från kommunsektorn. Men detstår inte ett ord om detta i Nathalieplanen ellerkompletteringspropositionen.Frågan är alltså: Är min tolkning riktig, attregeringen planerar nya stora indragningar avpengar från kommuner och landsting men att maninte vågar säga det i denna proposition? Vilkenpoäng är det med att avskeda vårdbiträden ochbarnomsorgspersonal och låta dem gå rakt ut iarbetslöshet? Vilken samhällsekonomisk poäng ärdet med att göra det?Sedan kan man också observera att ränteskillnadenmellan och , som om, har uppstått efter det attförhandlingarna med EU var klara och efter det attSocialdemokraterna och de borgerliga partiernahade enats om pensionsöverenskommelsen. Tyckerinte att det här är någonting som ärvärt att fundera över? Hon tror ju på attmarknaden, i alla fall delvis, har rätt. Kan detmöjligen finnas något samband, så att marknadenuppfattar det här pensionsförslaget som orimligtsamhällsekonomiskt dyrt, och att de dryga EU-avgifterna också bidrar till att höja den svenskaräntan? Kan det vara så, finansministern?Anne frågar var vill spara ipensionssystemet. Men det nya förslaget, jämförtmed nuvarande ATP-system med nuvarande regler,dvs. bibehållet tak, är såvitt jag förstår dyrare. Varvill spara i det nya pensionssystemet?Slutligen gäller det frågan om EU-avgifterna. Manhar motiverat detta att man inte tar med dem i denlångsiktiga kalkylen med att beslut ännu inte harfattats i EU-frågan. Men hur många beslut harfattats när det gäller Nathalieplanen? Det är juberoende på kommande majoriteter. Det är högstosäkra beslut och majoriteter. Dessutom är detmycket dåligt praktiserat. Det duger alltså inte somargument.Jag vill fråga finansministern: Hur skall nisom vill säga ja till svenskt medlemskap i fram de mycket dryga pengar som svenskaskattebetalare måste hosta upp om skall blimedlem i den europeiska unionen?Anf. 10 Finansminister ():Fru talman! Jag undrar om inte ägna sig mindre åt att gå på bio och mera åtatt läsa en och annan ekonomisk lärobok. Jag troratt det skulle befrämja både densocialdemokratiska politiken och de ekonomisk-politiska debatterna.Det huvudsakliga budskapet nu var attSocialdemokraterna skall presentera politik sedan.Jag har hört detta budskap 8--10 gånger förut underden här mandatperioden. Det har aldrig blivitnågot långsiktigt saneringsprogram, som löserproblemet med skuldens ökning, utan det har ibästa fall blivit ett eller annatskattehöjningsförslag.Jag ägnade rätt mycket tid åt att varna för försöken,som jag misstänker att Socialdemokraterna har ibakfickan, att lösa statsskuldsproblemet genombara höjda avgifter och höjda skatter. Det vore attupprepa 1970-talets misstag, när man höjdearbetsgivaravgifterna med en våldsam hastighet.Det är faktiskt predestinerat att leda till enfullständigt omöjlig situation förlöneförhandlingar, till inflation och till permanentarbetslöshet. Det var mycket konstigt att GöranPersson inte hade någon enda kommentar till detta.Göran ägnade sig i stället åt att klaga påkapitalägare -- de är tydligen väldigt illa sedda. Jagkonstaterar bara att det behövs en eller annanföretagare i , om vi skall få fram deinvesteringar och de jobb som är nödvändiga för attvi skall klara det andra stora fördelningsproblemet,nämligen arbetslösheten. har i detsammanhanget inga recept att komma med. Jaghade kanske inte heller väntat mig det.Den senaste reaktionen från utlandet, som jag hartagit del av, angående de svenska problemenkommer från en engelsk bedömningsfirma. Manhar sagt att det finns två stora risker för denframtida svenska ekonomiska utvecklingen. Denena risken är ett nej till EU-medlemskap vidfolkomröstningen. Den andra risken är ensocialdemokratisk valseger.Fru talman! Det viktiga är att klara av saneringenav de offentliga finanserna, att få stopp påstatsskuldens ökning utan dearbetsgivaravgiftsökningar eller andraskatteökningar som socialdemokraterna har ägnatsig åt att ta fram förslag om. I stället skall vi byggavidare på den saneringsplan som harantagit och där vi nu föreslår en utökning. försökte att göra sig rolig över att det baravar fråga om en plan. Jag vill då påminna om attunder har det för att förstärkade offentliga finanserna beslutats om 90 miljarderkronor i minskade utgifter ochinkomstförstärkningar -- !Därtill finns planenligt ett stort antal miljarder i denNathalieplan som jag förväntar mig att riksdagenkommer att ställa sig bakom.Fru talman! Jag vill också något kommenteraHarriet anförande. Jag håller medhenne på en enda punkt, nämligen att med Nydemokratis ekonomiska politik är tillväxtunder en följd av år en utopi. Det är alldelessjälvklart. Jag fick en lista för inte så länge sedanöver några av de beslut där Ny demokrati har varit med och bildat majoriteti . Det gäller mera pengar till Riksteaternoch till diverse andra kulturanslag -- säkert mycketangelägna, men det innebär att man har röstat förmera pengar -- mera pengar till nytt varvsstöd,mera pengar till tekniska attachéer, mera pengar föratt återupprätta ett bostadsdepartement -- följdenblir antagligen en faslig massa byråkrati -- merapengar till geologisk undersökningsverksamhet ochen lång rad andra saker. När det sedan verkligengäller, då röstar nydemokraterför mera offentliga utgifter och mera byråkrati. Detär inte så väldigt bra.Johan ställde en fråga om ifall det inte varså, att socialdemokraternas skattepolitik innebarsänkningar, framför allt när det gälldeinvesteringsavdrag. Jag kan berätta någonting förJohan , som kanske är en nyhet förVänsterpartiet. Företagens investeringar avgörsfaktiskt inte på grundval av tillfälligaskattelättnader hit eller dit. Det kan vara nog såönskvärt i vissa fall, men företagens investeringaravgörs av ett långsiktigt stabilt företagsklimat. Detfinns en lång rad undersökningar som visar attföretagen nu -- i motsats till ochverkligen i motsats med densocialdemokratiska politiken -- har ett mycketstarkt förtroende för företagsklimatet i Sverige.Företagen vill producera här, de investerar här ochdärmed skapar de också jobb här. Det är denpolitiken tillsammans med skuldsanering som detmåste byggas vidare på för att man skall kunna tavara på den mycket goda chans som nu haratt återupprätta som en stark företagar- ochindustrination med många nya jobb och med enstabil bas för de trygghetssystem som medborgarnahar rätt att förvänta sig. (Applåder)Överläggningen var härmed avslutad.Proposition 1993/94:150 hänvisades tillfinansutskottet.4 § Meddelande om muntliga frågor tillregeringen den 28 aprilAnf. 11 TALMANNEN:Vid frågestunden kl. 14.30kommer följande statsråd att närvara:Statsminister , kulturminister , arbetsmarknadsminister , finansminister ochkommunikationsminister besvarar övergripande ochallmänpolitiska frågor. Frågorna till övriga statsrådförutsätts beröra deras ansvarsområden inomregeringen.5 § Svar på fråga 1993/94:467 om samverkan omPVC mellan branschen ochKretsloppsdelegationenAnf. 12 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen vidtagit med anledning av enskrivelse från . om Kretsloppsdelegationensregeringsuppdrag om PVC.I enlighet med vad som föreslagits i regeringenskretsloppsproposition (prop. 1992/93:180) -- somriksdagen godkände -- harKretsloppsdelegationen fått i uppdrag att utarbetaen plan för att undvika miljöpåverkan frånpolyvinylklorid (PVC) och andra klorerade plaster.Enligt uppdraget bör överläggningar ske medberörda intressenter, bl.a. berörda myndigheteroch branscher. Kretsloppsdelegationen skallredovisa sitt uppdrag till regeringen senast den 1juni 1994.Som brukligt är kommer ärendet sedan att beredasinom innan beslut fattas avregeringen. Detta innebär bl.a. attKretsloppsdelegationens förslag kommer attskickas på remiss till berörda instanser.Grossistförbundet kommer härvid att beredastillfälle att inkomma med remissyttrande.I detta sammanhang vill jag också med anledningav skrivelsen från m.fl. nämna att branschorganisationernahar inbjudits till överläggningar med företrädareför departementet , dvs. efter detatt Kretsloppsdelegationen redovisat sitt uppdragtill regeringen.Anf. 13 ():Herr talman! Jag tackar så mycket för det svaret.Miljöministern säger i slutet av svaret att man harberett tillträdetill departementet . Den 1 juniredovisar delegationen sitt uppdrag. Den 13 junihar industrin fått företräde.Den skrivelse som överskickades frånIndustriförbundet, branschhandeln ochplastförbunden gällde bl.a. en del av uppdraget.Det var den frågan som man ville diskutera medregeringen. Man har t.o.m. fått en uppmaning avKretsloppsdelegationen att ta kontakt medregeringen angående uppdraget. Det kan då verkalitet underligt att man får företräde hos regeringenefter att man har lämnat ifrån sig uppdraget.Anledningen till denna skrivelse är en oro frånindustrin när det gäller hanteringen av ärendet.Man har inte fått ta del av några anteckningar, inteens från de sammanträden där man själv hardeltagit. Man har alltså inte kunnat se om det harförekommit några felaktigheter som hade kunnaträttas till. Man har inte heller kunnat bemöta någraargument.Jag vill höra med miljöministern om han anser attdet skall gå till så här i Kretsloppsdelegationen.Anf. 14 Miljöminister ():Herr talman! Jag tycker nog att den här kritiken ärnågot märklig. Jag har därför begärt in fullständigredovisning från avde kontakter som har skett, och jag har också fåtten sådan redogörelse. Jag har ingen anledning attifrågasätta korrektheten i denna redogörelse.Av redogörelsen framgår att när det gällerkontakterna med berörda företag och branscherhar det förekommit fyra samråd samt ytterligare tvåsamråd med Kemikalieinspektionen,och miljöorganisationenGreenpeace. , ,och Kemikontoret har erbjuditskomma med förslag om de företag som skallinbjudas till samråden. Dessa förslag har sedanutgjort underlag för delegationens inbjudningar.Totalt har nästan 40 företag ochbranschorganisationer deltagit i ett eller flerasamråd. Jag kan fortsätta så här: Det var samrådden , , och den30 mars. Deltagare var bl.a. ,, PKL och Jernkontorettillsammans med 13 företag. Så nog harGrossistförbundet i samråden. Mendet är helt rimligt att uppläggningen av uppdraget,som ju slutligt avgörs av regeringen, sker idepartementet. Uppdraget i sina huvuddrag harförankrats här i . Både jag vet att det är en konflikt kring vilka plastersom skall omfattas, hur farliga de är etc.Anf. 15 ():Herr talman! Det är riktigt att företrädare förPlastförbundet, vilket frågan gäller, har träffatKretsloppsdelegationen . Då skallman betänka att bara en delegat frånKretsloppdelegationen varit närvarande. Sedan hardet varit tjänstemän och ordföranden. De andrahar inte fått någon information, och det har integjorts några anteckningar som man hade kunnat tadel av.Av övriga intressenter har enligt miljöministernGreenpeace, ochKemikalieinspektionen deltagit. Det stämmer.Men det är också något märkligt. Vid mötet gjordeGreenpeaces representant anteckningar, sombranschförbunden inte fått ta del av. I harGreenpeace ålagts att stoppa sin kampanj mot PVCpå grund av dess osaklighet. Kan jag få någonkommentar från miljöministern?Anf. 16 Miljöminister ():Herr talman! Jag utgår från att fördeanteckningar för egen del. Jag har de anteckningarsom är Kretsloppsdelegationens. De kallas förminnesanteckningar. De finns tillgängliga, och därkan man läsa vad alla som ingår i delegationen, dvs.de olika bransch- och företagsföreträdarna, harframfört i huvudsak. Därefter är det naturligtvisdelegationens ledamöters egen sak att se till att detär hög närvaro.I fråga om uppdrag kan jag säga att uppdraget inteär slutligt. Det uppdrag som ges skall därefterprövas. Där kommer remissinstanserna in i bilden.Då har naturligtvis alla berörda parter möjlighet attanlägga sina synpunkter. Men jag skulle vilja varnaför att föra debatten som om det handlade omnågot slags korporativism, där man enbart skall gåefter intressena.Anf. 17 ():Herr talman! Branschen uppfattar att det ärfelaktigheter i uppdraget. Det var detta man villediskutera med miljöministern. Jag vet inte ommiljöministern är beredd att ta emot tidigare än den1 juni. Men den frågan kanske kan få sin lösning såatt branschen får föra fram sina åsikter.Man har från branschen sagt att man inte fått ta delav några anteckningar. Det är oroväckande förframtiden om Kretsloppsdelegationen kommer attfortsätta att arbeta på det här viset. Jag vädjar tillmiljöministern att se över rutinerna och försöka fåen bättre dialog med industrin och branscherna.Det är där själva arbetet skall utföras. Får man enkonflikt på tidigt stadium är jag mycket oroad förhur arbetet i Kretsloppsdelegationen kommer attfortskrida.Anf. 18 Miljöminister ():Herr talman! vill jag bara konstatera att detvi hanterar är en fråga som redan från början harvarit konfliktfylld. Det är naturligtvis inte så enkeltalla gånger att mildra konflikten under resans lopp.Det har funnits en mycket bred kontaktyta och storvillighet från Kretsloppsdelegationens sida attlyssna på företag och branschorganisationer.Självklart finns samma vilja från min sida.Minnesanteckningar finns. Jag har inte kontrollerati vilken utsträckning de har vidarebefordrats tillberörda representanter. Men självklart har intedelegationen möten med företag ochbranschorganisationer utan att fånga in vad detycker och föra det vidare i arbetet. Jag utgår frånatt man skall kunna göra det, med den uppläggningsom finns och den remissbehandling som kommeratt ske. Jag är naturligtvis beredd att också självlyssna på de berörda.Anf. 19 ():Herr talman! Jag tackar miljöministern för svaren.Jag vill bara påpeka att man från branschen bjuditin delegationen eftersom det var så dålig närvarovid tidigare möten. Man ville föra en diskussion,men delegationen har inte kommit till mötena.Jag vill också understryka allvaret i det här. som miljöministern har fått är undertecknadav ,, Kemikontoret, Plast- ochkemikalieleverantörers förening, , Föreningen och . Jaghoppas att arbetet i Kretsloppsdelegationenframöver kommer att bedrivas på ett mer öppet sättoch i bättre samarbete med industrin.Överläggningen var härmed avslutad.6 § S var på fråga 1993/94:463 om friköp avhistoriska arrendenAnf. 20 Statsrådet (-):Herr talman! har frågat mig omen proposition om friköpslag kommer att föreliggai sådan tid att frågan hinner behandlas avvårriksdagen.I ett tidigare frågesvar har jag här i kammaren sagtatt en proposition som behandlarArrendekommitténs förslag rörande bl.a. den s.k.friköpslagen skulle avlämnas under vårriksdagen.Vissa av de lagtekniska och andra frågor somuppkommit under ärendets beredning inomJustitiedepartementet har emellertid visat sig svåraatt bemästra. Frågorna måste givetvis, påsedvanligt sätt, gås igenom med stor omsorg. Siktetär emellertid, liksom tidigare, inställt på attpropositionen skall avlämnas i sådan tid att den kanbehandlas av höstriksdagen.Anf. 21 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret påfrågan. Det är djupt beklagligt att frågan om friköpav historiska arrenden fortsätter att dras ilängbänk, en långbänk där man med bred marginalöverträffar den tidigare borgerliga regeringenFälldins insatser på området.Riksdagen har klart och entydigt beställt en lag frånregeringen, med innebörden att arrendatorer avs.k. historiska arrenden skall kunna friköpa denegendom de i praktiken förfogat över igenerationer. Det skedde för fyra och ett halvt årsedan. En arrendekommitté har också enhälligtredovisat ett förslag till friköpslag. Förslaget liggerpå statsrådet skrivbord sedan oktober1991. Regeringen har alltså haft två och ett halvt årpå sig att verkställa tidigare fattadebeslut -- om den politiska viljan hade funnits. Menfinns denna politiska vilja? Där måste mannaturligtvis hysa mycket allvarliga tvivel.Samtidigt som regeringen fortsätter att förhalafrågan kräver ochSveriges jordägareförbund, båda mäktigaföreträdare för landets markägare, att regeringenskall riva upp riksdagsbeslutet om friköpslag.Stora och penningstarka intresseorganisationer --särintressen som regeringen brukar kalla sådana --förmenar en liten grupp arrendatorer, somgenerationer levt i rättsosäkerhet, rätten att fåfriköpa sina gårdar. På vilken sida står regeringen?Har inte statsrådet förståelse för den oro ochbesvikelse som finns hos berörda arrendatorer?Först har regeringen sagt att frågan skall läggasfram för i mitten av våren. Det sadestatsrådet när jag frågade förra gången ijanuari. står det i svaret att siktet är inställt påatt en proposition skall läggas fram så att frågan kanbehandlas av höstriksdagen. Vad är det nu somgäller, fru statsråd? Är det vårriksdagen somtidigare sagts eller höstriksdagen?Anf. 22 Statsrådet (-):Herr talman! Jag sade i mitt frågesvar den 11januari att jag skulle tro att en proposition kanläggas fram i mitten . Jag avslutade med attsäga att det skulle läggas fram ett förslag undervårriksdagen. Det innebär naturligtvis att jag intehar utlovat mer än att frågan skall behandlas underhöstriksdagen.Min målsättning är fortfarande att en propositionskall kunna avlämnas under vårriksdagen. Menmed hänsyn till de komplikationer av rättsteknisknatur som vi har mött under arbetet med frågan --olika lagtekniska problem som har visat sig ganskasvåra att komma till rätta med -- vågar jag alltså inuläget inte utlova mer än vad jag har sagt ifrågesvaret.Anf. 23 ():Herr talman! Det är faktiskt ganska upprörande,fru statsråd. De lagtekniska problem som manunderstryker har man haft på sigatt lösa. Dessutom har man i det här fallet haft enutomordentligt kompetent juridisk församling tillsin hjälp, som sedan den härfrågan blötts och stötts blivit enigom ett lagförslag.Jag förstår om en regering har synpunkter på ettsådant lagförslag, kanske vill begränsa det ellerförändra det på något sätt. Men det kanuppenbarligen inte vara några lagtekniskakomplikationer det handlar om, utan det måstevara andra bevekelsegrunder. Det förstår man omman läser lagförslaget. Jag skulle vilja be statsrådetprecisera vari de lagtekniska komplikationernabestår.Tidigare lämnades det ganska klara beskedet att enproposition skall läggas fram. Men är det barasiktet som är inställt; det är rätt märkligt. Manundrar då hur det siktet är inställt, eftersom maninte träffat måltavlan på två och ett halvt år.Anf. 24 Statsrådet (-):Herr talman! Jag lämnar gärna exempel på någraav de svårigheter som vi mött. De har framför alltsamband med frågan om skyddet för arrendatorersinvesteringar på arrendestället.Som exempel kan jag nämna avgränsningen avlagens tillämpningsområde och förutsättningarnaför att tillstånd till investering skall kunna ges avarrendenämnderna. En fråga som visat sigbesvärligare än vad åtminstone jag trodde ärkommitténs förslag om att jordägarna skall åläggasen absolut inlösensskyldighet närarrendeförhållandet upphör.Jag svarade på fråga den 11januari, och svarar jag igen. Jag kan förstå attBengt Silfverstrand med detta frågande vill hållafrågan vid liv. Men jag försäkrar BengtSilfverstrand att det inte behövs. Frågan förhalasnämligen inte utan är vid liv, och vi arbetar aktivtför att lösa de komplicerade frågor som uppkommiti sammanhanget.Anf. 25 ():Herr talman! Om frågan är vid liv, fru statsråd, ochden har behandlats av , måste det vara en respirator, enkonstgjord andning, som regeringen själv hållerdenna fråga vid liv med.Situationen är nämligen mycket allvarlig för demänniskor som är berörda. Jag tror inte attstatsrådet är omedveten om deras situation. Jag vetockså att flera av dem varit i kontakt meddepartementet. Dessa människor är djuptbekymrade.