prot · GH0960 · 1994-02-15 00:00:00 — Det är kanske lika bra att säga det påen gång, materialet kommmer in, och ett beslut kanfattas så att man snabbt kommer i gång medverksamheten.Anf. 69 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag kan som exempel nämna attförutom yttrande har departementetbegärt och fått in en komplettering frånVägverket bl.a. vad gäller kostnader för ytterligarebullerskydd. Det är för att miljöoptimera dessaprojekt som det bl.a. krävs mer underlag.Anf. 70 ():Fru talman! Bedömer kommunikationsministern,med utgångspunkt från det kompletteradeunderlaget, att ett beslut kan fattas såatt man kan komma i gång med verksamheten?Det måste hända saker och ting, inte minst i dettaområde som är så hårt drabbat av olikaanledningar. Det måste till en skjuts. Vi måste få igång jobben för att vi skall få en bättre framtidstroän vad vi haft efter de smällar som vi råkat ut förmed exempelvis Volvos nedläggning av sin fabrik.Anf. 71 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag kan inte lämna något exakt beskedom antalet personer som kan vara berörda. Men jagvet att det är över tusen personer som har lämnatsynpunkter i ärendet och som skall underrättas.Det är den processen som tar tid.Som jag sade i mitt svar: ''Om underlaget för ettbeslut därefter är tillräckligt'' -- och allt talar för attdet skall kunna vara det -- ''bedömer jag attregeringen efter en intern slutberedning skallkunna fatta sitt beslut under senare delen av aprilmånad ''.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1993/94:348 om färgämnen ilågbeskattad oljaAnf. 72 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaomedelbara åtgärder som regeringen planerar föratt komma till rätta med problematiken kring dens.k. gröna brännoljan.Liksom i andra länder måste önskemålet om olikaskattebeläggning av samma produkt vila påtillförlitliga kontrollmöjligheter. Saknas sådanamöjligheter kan allvarligakonkurrenssnedvridningar uppstå sombedrägliga beteenden uppmuntras. Det system somallmänt tillämpas innebär att man tillför märk- ochfärgämnen till den lågbeskattade produkten. Demärk- och färgämnen som används i harvalts bl.a. för att undvika hälsoproblem.Märkämnet används av flera andra europeiskaländer, bl.a. . Den gröna färgen har valts urkontrollsynpunkt, eftersom det därigenom blirmöjligt att skilja mellan olja som märkts i Sverigeoch olja som märkts i våra grannländer ,och som använder rödfärgad olja.Till följd av den oro som uppstått om eventuellahälsoeffekter vid användning av färgad olja harregeringen tillkallat en särskild utredare som skallgöra fördjupade undersökningar av ämnenaseffekter. Dessutom kommer inom kortatt på regeringens förslag besluta om återbetalningav skatt till den som använt omärkta högbeskattadeprodukter för drift av skogsmaskiner m.m.Det är enligt min uppfattning inte lämpligt attövergå till andra märk- och färgämnen innanresultatet av den fördjupade studien är klart.Utredaren har bl.a. till uppgift att vid behov föreslåförändringar av nuvarande märkningssystem. Jaghar emmellertid erfarit att resultatet avutredningen kan bli något fördröjt. Det är viktigtatt utredningen ges erforderlig tid. Regeringenkommer därför i en proposition till riksdagenföreslå att en möjlighet också öppnas för villaägareoch andra att använda ofärgad olja föruppvärmning och efter ansökan få dieseloljeskattenåterbetald på samma sätt som för förbrukning avofärgad olja i skogsmaskiner och dylikt. Dennaåterbetalningsmöjlighet skall gälla för köp avofärgad olja för uppvärmningsändamål fr.o.m. idag.Anf. 73 ():Fru talman! Jag får tacka statsrådet för ett igrunden mycket positivt svar. Det är en betydandeskillnad mellan det svar jag fick och det jagfick då jag ställde en liknande fråga omskogsmaskiner och grön dieselolja. Vid det tillfällettrodde inte statsrådet att det var så farligt med dengröna oljan, trots de allvarliga varningssignaler somframför allt kom från skogsnäringen. efterden debatten fattade regeringen snabbt ett beslutom skattekompensationer. Detta var tankenbakom min fråga. Man tillsatte också en utredning.Det här har utmynnat i proposition 1993/94:119,som kommer att behandlas i inom kort.I dag fattade man ånyo snabbt ett beslut. Jag måstesäga att det verkligen kom överraskande. Det ärpositivt att få ett sådant gensvar, men blirman litet konfunderad. Det gäller nu villaägarnaoch deras problem.Den frågan berörde vi egentligen inte i november.Efterhand har det dykt upp problem. Jag har fåttett bra svar och en snabb reaktion på min fråga.Fortfarande kvarstår min fundering. Varför måstevi ha en annan märkning i än den man har ivåra grannländer? Jag vill be statsrådet att utveckladetta litet närmare. Det är uppenbart att det ärproblem med en modell med ett märkämne och ettfärgämne.Vi har också tillverkarens ord på att man arbetarmed giftiga ämnen. Vad finns det egentligen förorsak till att vi måste skilja oss från våragrannländer?Anf. 74 Statsrådet ():Fru talman! Jag har samma uppfattning som jaghade . Jag är övertygad om att det somdet nu rapporteras om inte har samband medmärkningen eller färgämnena. Jag är övertygad omatt vi har valt produkter som är möjliga attanvända. Däremot tycker jag att det finnsanledning för regeringen att reagera och göranågonting om människor hyser en, låt vara,obefogad oro över vad som skulle kunna inträffa.Det förekommer klara överdrifter i mediernasrapportering. Det tror jag t.o.m. att jag kan vara överens om. En sak är enpressuppgift om att tillverkarna skulle gå ut ochsäga att ett ämne är mycket giftigt. I går gicktillverkarna ut och förklarade att det inte alls är så.Det är klart att alla ämnen kan, i vissakoncentrationer och vid viss användning, varafarliga.Vi glömmer lätt att oljan i sig själv sannerligen inteär särskilt hälsovänlig. Man skall t.ex. inte gärnaandas in rök från villapanneförbränning. Man skallinte direkt dra in avgaser som kommer frånförbränning i motorer av olika slag. Frågan är omdet här ämnet i sig skulle öka den risk som ändåfinns med dieselolja och brännolja. Min bedömningär att det inte gör det. Tillverkarenspressmeddelande kom ut i går, men väcker inte såstor uppmärksamhet i media som den negativarapporteringen som i sig skapar oro.Rolf , som har utredningsuppdraget, hari dag sagt till mina tjänstemän per telefon att haninte har funnit någonting som tyder på att det skullefinnas några problem med det här ämnet. Andrasaker kan påverka negativt. När det gäller dengröna oljan säger man exempelvis att brännarna ivillapannorna inte fungerar särskilt bra. Det kanbero på att man har övergått från miljöklass 3 till 2.Vid användning av miljöklass 2 behöver manjustera brännaren. Det är inte säkert att alla hargjort det. Det finns en mängd förklaringar vid sidanom att det skulle ha med den gröna oljan i sig attgöra. Jag tror alltså att oron är obefogad, men vimåste ändå hantera den på allvar.Anf. 75 ():Fru talman! Det var en intressant upplysning. Jagtrodde faktiskt att statsrådet hade tagit sitt förnufttill fånga och insett att det är något som är fel medmärk- och färgämnena, men så är det tydligen inte.Jag tänkte faktiskt berömma statsrådet för att hanhar visat handlingskraft. Det kan jag i och för siggöra ändå, men handlingskraften går tydligen tvärtemot hans egen uppfattning.Naturligtvis är det något fel på den här oljan. Jagtycker inte att det är något att diskutera. Det ärnågonting som inte är hälsosamt i blandningen. Jagkan också hålla med om att det finns andra ämneni oljan som inverkar. Det finns bl.a. radioaktivaisotoper i all olja.Jag vill fråga statsrådet om vi inte skall göranågonting åt oljan förutom att avvaktautredningen. Vore det inte lämpligt att snabbt fattaett beslut om att vi skall märka på samma sätt somman gör i grannländerna? Då skulle vi inte ha detproblemet så . Sedan får vi se vad utredningenkommer fram till.Anf. 76 Statsrådet ():Fru talman! Man har gjort en bedömning av deeventuella riskerna och kommit fram till att det intefinns några risker. Man har också gjortbedömningen att man t.ex. inte skall använda ettämne som används i . Jag finner att det ärorimligt att göra ett skifte av ämne innan vi vet omdet föreligger några problem eller inte. Jag kan intestå här och säga -- jag har inte gjort någonutredning -- att jag vet att det inte finns någraproblem.Mot bakgrund av de studier som har gjorts och dediskussioner som förs respektive inte förs i andraländer är jag övertygad om att det här är enobefogad oro. Jag är själv övertygad men jag kaninte intyga något, eftersom jag inte har en sådankompetens. På samma sätt kan inteheller säga att han vet och kan intyga att det blirproblem till följd av märkämnena.Vi måste vara medvetna om att själva dieseloljaninte är hälsosam utan måste hanteras medvarsamhet. För min del har handlingskraften gälltatt stilla människors oro. Det är lika viktigt.Människor är oroliga. Det är sannolikt obefogatmen det finns ändå anledning att vidta åtgärder.Anf. 77 ():Fru talman! Jag blev litet förvånad. Statsrådet sadeatt man har konstaterat och att man har utrett. Vemär ''man'' i det sammanhanget? Såvitt jag vet är detbara som fick i uppgift att ordnaden här saken. I princip kördeFinansdepartementet över de åsikter som fanns omatt man verkligen skulle utreda blandningenseffekter.Det förekom allvarliga varningar från instansersom sysslar med sådana här frågor, exempelvisNaturvårdsverket. Även inomKemikalieinspektionen var man tveksam. RolfAnderberg, som har fått utredningsuppdraget,gjorde en utredning. Hankonstaterade att det fanns cancerframkallandeämnen i färgblandningen. Jag tycker attFinansdepartementet har tagit litet för lätt påfrågan. Man borde släppa prestigen och gå över enkel färgning.Anf. 78 Statsrådet ():Fru talman! Vi tar inte lätt på den här frågan. Detvisar de åtgärder som har vidtagits just för att lindramänniskors oro. Regeringen har fattat sitt beslutefter sedvanlig beredning. Beredning harnaturligtvis också skett med ,som har att hantera dessa frågeställningar. Ingenhar kört över någon annan. Vi har gjort enbedömning.Tage hävdade i inledningen av debattenatt tillverkaren har sagt att det här är ett farligtämne. Det visade sig genom uttalanden i går atttillverkaren säger att det inte är så. efter mediauppgifter som inte har någontäckning i verkligheten. Problemet är att det skapasett intryck som är överdrivet. Det finns alltså ingetuttalande från tillverkaren om att detta ämne ärfarligt, tvärtom finns det uttalanden om att det inteär hälsofarligt. Vi måste utgå från realiteten ochinte skrämma människor i onödan. Men eftersomdet ändock har uppstått en oro, finns det anledningatt stilla den genom den restitution vi har. Det finnsnaturligtvis också anledning att låta RolfAnderberg noga fullfölja sin utredning.Anf. 79 ():Fru talman! har vi i och för sig kommit in påteknikaliteter. Tillverkaren och importören har i envarningstext på produkterna sagt att långvarigpåverkan -- graden av exponering spelar förstås in --kan leda till nervositet, domningar, stickningar ochi värsta fall skador på nerverna. Lever- ochnjurbesvär kan tillkomma. Det står ivarningstexten, så jag tycker inte att det är någotatt diskutera. Att sedan tillverkaren har tyckt attsignalerna har blivit litet för negativa och gått utmed ett besked i det här sammanhanget kan jagförstå. Jag har inte sett den uppgiften själv. Jag hartalat med representanter som arbetar med sådanahär ämnen på depåer. Det är inget tvivel om att detfinns varningstexter.Man kan naturligtvis diskutera hur stor påverkanär. Ingen vet vad som händer vid förbränningen.Jag tycker alltså att det vore på sin plats att införasamma typ av märkning som i grannländerna. Detskulle vara en enkel lösning tills vidare.Anf. 80 Statsrådet ():Fru talman! Allting kan vara farligt i för storamängder och koncentrationer. Här är det fråga omatt det tillsätts i storleksordningen ett snapsglas pertusen liter. Det är den utspädningen det rör sig om.Jag antar att och jag är heltöverens -- jag kan inte tänka mig någonting annat --om att dieseloja och brännolja i sig själva ärhälsovådliga produkter som leder till negativaeffekter för miljön och även kan varacancerframkallande.På samma sätt är det inte speciellt hälsosamt medetanol, som vi ibland dricker ur snapsglaset. Etanolger en del negativa effekter och är sannolikt ocksåcancerogent i många avseenden. Runt om oss finnsdet alltså mycket som är farligt. Skadeverkningarnaav detta skall vi försöka minimera. Det är ensjälvklarhet, men vi skall inte överdriva riskerna.Det tillverkaren gjorde i sitt pressmeddelande fråni går var att utveckla varför det inte finns någrahälsorisker i de koncentrationer som det gäller i dethär sammanhanget.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1993/94:351 om skatteavdragför hushållstjänster m.m.Anf. 81 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omjag är beredd att verka för att skattesystemetanpassas så att tillkomsten av nya jobb inomsektorn hushållstjänster underlättas.Bakgrunden till frågan ges dels av tidigare väcktaförslag från kds om en s.k. u-skattesedel, dels avnyligen skisserade förslag från den särskildeutredare som på regeringens uppdrag undersökerförutsättningarna för att genom skatteförändringarunderlätta expansionen av privata tjänster.Jag håller med om att det,bl.a. mot bakgrund av den högaungdomsarbetslösheten, är angeläget att prövaolika vägar för att få fram riktiga jobb.Skattesystemets utformning är här en central fråga.Regeringens politik på området är och har varitinriktad på att förbättra villkoren för produktionoch sysselsättning. Detta har inneburit att en radtillväxthämmande skatter tagits bort ellerreducerats. Jag kan erinra om slopandet avdubbelbeskattningen på utdelad vinst och övrigalättnader i aktiebeskattningen.I dag är skatten på en extra arbetsinsats myckethög. Till den höga marginaleffekten bidrar förutomden statliga och kommunala inkomstskatten ocksåden stora skatteandelen i socialavgifterna.Mervärdesskatt och andra indirekta skatter sombelastar den enskilde individen är ocksåbetydelsefulla. Höga marginaleffekter, somuppstår genom detta, leder till snedvridningar ochvälfärdsförluster för den enskilde och för ekonominsom helhet. Arbete som skulle kunna utföras blirinte utfört alls eller utförs på den svarta marknadeneller av konsumenterna själva.Den höga marginaleffekten på en extra arbetsinsatsoch dess negativa effekter på villkoren för privattjänsteproduktion utgör en del av bakgrunden tilldet arbete som kommer att redovisas avregeringens särskilde utredare, professor det av statsfinansiella skäl är svårt att i det kortatidsperspektivet generellt och kraftigt reducera dentotala skattekilen skall utredaren enligt direktivenbl.a. analysera önskvärdheten av differentiering avde olika skatteslag som bestämmer skattekilen,inkomstskatten, socialavgifterna ochmervärdesskatten. Efter en sammanvägning av deekonomiska och administrativa skäl som talar förrespektive emot åtgärder på dessa skatteområdenkan utredaren lämna förslag på åtgärder.För min egen del har jag med intresse noterat deåtgärder som skisserats och offentliggjorts av densärskilde utredaren. Jag vill dock inte närmarekommentera utredarens överväganden ochanalyser i övrigt före det att betänkandetpresenteras, vilket sker . Med anledningav förslagen från kds om särskilda åtgärder riktademot ungdomar vill jag erinra om att en analys avdessa frågor ryms inom utredningsuppdraget.Anf. 82 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret påmin fråga. Det finns en hel del positivt resonemangi det.Frågan har ställts mot bakgrund av det förslag sommitt parti har fört fram om en särskild s.k. u-skattesedel -- u står för ungdom -- och motbakgrund av det förslag som regeringens särskildeutredare har presenterat. Det är en utredare somhar fått uppdraget att undersöka förutsättningarnaför att genom skatteförändringar underlättaexpansionen av privata tjänster.Jag konstaterar att statsrådet säger sig inte närmarevilja kommentera det förslag som professor presenterat, eftersom betänkandet ännu intehar lämnats. Jag kan ha en viss förståelse för detsynsättet, men utredaren har ändå presenterat ettlångt pressmeddelande med en långtgåendekonkretisering av ett specifikt förslag omavdragsrätt. Andra ledamöter av regeringen haransett det vara möjligt att rätt bestämt kommenteraVinells konkreta förslag. Därför tycker jag att detskulle vara bra om statsrådet ville säganågonting mer än att förslaget är intressant.Mellan raderna uppfattar jag det som attgrunddraget i frågesvaret är positivt.Anf. 83 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig trots allt tala om dettaprincipiellt i stället för att kommentera detkonkreta förslaget. Det finns ju flera förslag, t.ex.kds förslag om en u-skattesedel och det förslag somAnn , professor i , har tagit framom vad som skulle kunna göras på det här området.Det finns också en del andra tankegångar, bådenationellt och internationellt.Det stora problemet i är att vi har för högaskatter. Det ger stora skattekilar, och det påverkarsärskilt tjänstesektorn. Man kan jämföra med attt.ex. köpa en spis. Det är svårt att göra spisen själv,och det är sannolikt svårt att köpa den svart. Manbehöver en spis. Det är svårt att klara sig utannågon. Tjänsteområdet är litet annorlunda. Mankan låta bli att städa. Man kan låta bli att putsafönster. Man kan t.o.m. låta bli att måla huset, föratt nämna ytterligare en tjänst. Detta kan man görasjälv. Man kan också välja svartarbete, vilket är fel.Inom denna tjänstesektor finns det alltså en störrekänslighet för en stor skattekil.Det vi nu diskuterar är vad som måste göras iavvaktan på det långsiktigt riktiga, nämligen att fåner skattekilarna genom sänkta skatter. Frågan ärom man skall göra någonting på inkomstskattensområde, t.ex. införa avdragsrätt, som föreslagit.Det finns ett principiellt problem. Vad skall varaavdragsgillt? Vad är privata levnadskostnader ochvad är inte det? Det är uppenbart att regeringenoch regeringspartierna anser att styrktabarntillsynskostnader är något som har medinkomstförvärvandet att göra och därför bör varaavdragsgilla. Det är en aspekt på det hela. Det kanfinnas andra saker.Den principiella frågeställningen skall dock intehindra oss från att positivt pröva alla förslag somsyftar till att öppna den privata tjänstesektorn. Jagvill alls inte på förhand avvisa vare sig , kds förslag eller de förslag som kan kommaupp i den allmänna debatten.Vi har en skyldighet i regeringen att ta till vara allauppslag som kan göra att människor får nya, riktigajobb.Anf. 84 ():Fru talman! Jag tror ändå att jag drar rätt slutsatsernär jag förutsätter att statsrådet inte har en sånegativ syn på Vinells förslag som en del andrastatsråd har gått ut och sagt sig ha.Jag förstår av svaret att vi delar en viss uppfattning,nämligen att man måste vara beredd att pröva olikavägar när arbetslösheten är som den är, inte minstmed tanke på ungdomsarbetslösheten, som är såhög. I mitt eget län ligger den totala arbetslöshetenför ungdomar på i någon kommun. Vimåste alltså vara beredda att pröva olika vägar.Jag tror att vi är överens om att tjänstesektornbehöver stimuleras. Vi är nog också överens om inte bara plötsligt kan sänka tjänstemomsenrakt över. Man behöver kanske göra någontinginom vissa specifika områden för att klara av detta.Vårt parti har kommit med ett förslag om u-skattesedel, som inte har vissa effekter som enavdragsrätt har.Anf. 85 Statsrådet ():Fru talman! Nej, jag har inte någon i grundennegativ inställning. Det är fel att avvisasådana här förslag utan att pröva dem och se vadandra har att tillföra, i remissomgångar t.ex. Dettaär någonting som har en positiv inriktning.Jag har svårt att förstå dem som i den allmännadebatten säger att detta skulle vara någontingnegativt. Man talar om pigdebatten. Det är ettmedialt sätt att hantera det, men det är egentligenett sätt att förnedra alla dem som sysslar med dentypen av arbetsuppgifter, exempelvis inom denoffentliga sektorn.Om man får den här typen av avdrag kan detmöjligen bidra till en ökad jämställdhet. Men jagmedger att gränsdragningen principiellt kan varasvår att göra. Avdragsrätten när det gällerbarntillsynskostnader är vi överens om.Slutligen tycker jag att den undersökning som LarsVinell gjorde visar att det hos allmänheten finns enbred förståelse både för att ta denna typ av jobb ochför att anställa någon. Också det är värt att ta fastapå. Vad jag aldrig kommer att acceptera är vad enung flicka sade i TV, nämligen: ''Jag tar hellre a-kassan än detta jobb.'' Hon har inte rätt att krävaatt andra arbetande betalar hennes ledighet.Anf. 86 ():Fru talman! Jag ser naturligtvis flera fördelar meddet förslag som professor har gått ut med ettpressmeddelande om. Det skapar jobb och geravlastning för dubbelarbetande föräldrar, mänsåväl som kvinnor. Det kan förvandla en svartsektor till en vit. Allt detta är förvisso positivt.Ändå har jag förståelse för de farhågor som harframförts, nämligen att man, när det blir engenerell avdragsrätt, alltså när vem som helst kanta denna typ av jobb, kan få ett lågutbildat ochlågbetalt proletariat, som fastnar i dennaverksamhet, kanske under ett helt arbetsliv. Tillskillnad från detta skulle vår U-skattesedel inte allsge några sådana effekter. Jag är glad över att ocksåde tankarna ryms inom utredningsuppdraget. Jaghoppas att betänkandet kommer ganska snart.Anf. 87 Statsrådet ():Fru talman! Egentligen är det ett väldigt stortämnesområde som vi berör i denna kortafrågediskussion. Det rör sig ju om även en hel delandra frågor. Inflexibiliteten på arbetsmarknaden,inte bara i utan också i många andra länderi , har gjort att vi till skillnad från intehar fått någon expansion i den privatatjänstesektorn. Vi skall vara medvetna om attdenna typ av lågbetalda jobb inte alltid leder till stannar kvar i det. Tvärtom kan det vara ettförsta jobb, även om man har generella åtgärder.Expansionen inom servicesektorn i har påsistone, såvitt jag förstår, även inneburit att en heldel förhållandevis högbetalda arbetstillfällen harkommit fram. Över huvud taget krävs det åtgärderpå flera områden. Arbetsmarknadspolitiken ocharbetsmarknadens funktionssätt är viktiga saker atthantera. Också attityderna är betydelsefulla.Jag har som sagt mycket svårt att förstå atthushållsgöromål är acceptabla när de utförs hos engammal människa som behöver hjälp men inte hosen person som inte behöver denna hjälp direkt. Detär ändå samma arbetsuppgifter. Att kalla detta förpigarbete är förnedrande för dem som sysslar meddet. En hel del attitydförändringar måsteåstadkommas.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1993/94:345 omkonkursmissbruk m.m.Anf. 88 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta med anledning av de förslagsom en arbetsgrupp inom har lagtfram för att komma till rätta med deskadeverkningar som uppstår vid konkursmissbrukoch ekonomisk brottslighet.En av regeringens viktigaste uppgifter är attåterskapa de rätta förutsättningarna förföretagande och ekonomisk tillväxt i . Vidsidan av satsningarna på att förbättraföretagsklimatet är det viktigt för en fungerandemarknadsekonomi att vi har tydliga och klara reglerför företagandet.Sedan regeringen tillträdde har en radåtgärder vidtagits för att komma till rätta med densnedvridning av konkurrensen som sker genommissbruk av konkurser och olika typer avekonomisk brottslighet. Den arbetsgrupp som BoArvidson nämner tillsattes för att ge en samladöverblick över de åtgärder som regeringen harvidtagit eller som är under beredning iregeringskansliet. Gruppen skulle också drivaarbetet med åtgärder för företagande ochkonkurrens på lika villkor.Inom förbereds nu ett antalreformer som skall stävja konkursmissbruk ochekonomisk brottslighet.