prot · GH0954 · 1994-01-20 00:00:00 — Det finnsockså forskare utomlands som säger att det mångagånger handlar om marginella effekter men att mannaturligtvis ändå bör pröva och se vad som kangöras för att åtminstone rädda speciella delar avstränder som är hårt utsatta.Dessutom tycker jag inte att vi behöver utse någonny myndighet i som skall handha dessafrågor. och har ett stortansvar på det här området. Det har även SGU påsitt sätt. Jag har samtalat med SGU, eftersom mandär har forskare som specifikt jobbar med dessafrågor. Såsom fysiska planerare i landet har vi ocksåett ansvar för att undersöka vad vi kan göra så attenskilda fastighetsägare inte åsamkas materiellaskador. Den fysiska planeringen måste vara sådanatt dessa stränder inte utsätts för alltför mycketpåverkan. Både forskare och andra hävdar att omdet sker för mycket mänsklig verksamhet på sådanahär känsliga strandområden, blir de särskilt utsattaför erosion.I t.ex. arbetet med Östersjövisionen, som jag varinne på tidigare, lägger man stor vikt vid fysiskplanering. har varit med om att ta framsärskilt material som just handlar om särskiltkänsliga områden i . Dit hörnaturligtvis kustområdena. Man har lagt fram ettförslag om en speciell skyddszon på trehundrameter längs hela för att motverkabebyggelse och för kraftig åverkan påstrandområdena. Därutöver är det naturligtvisviktigt att undersöka om man kan ha något annatsamarbete. Det får växa fram. Östersjövisionen ärett arbete som aldrig har pågått förut. Man fåribland treva sig fram för att få alla att ställa upp påde saker som läggs fram.Jag hoppas åtminstone att vi på något sätt skallkomma fram till praktiska lösningar och göra någoti praktiken mot bakgrund av den här rapporten ochviljan hos och involverade myndigheteratt verkligen genomföra förslagen. Det gäller allakommuner. Det gäller åtskilliga hövder i dessaområden.Anf. 15 ():Herr talman! Det låter så bra, , att viskall komma fram. Problemet är -- jag skallupprepa det igen -- att det behövs pengar. Detkostar att bygga ytterligare fyrahövder i . Varifrån skall man ta dessa pengar?Görel Thurdin säger att man inte kan peka ut det . sände ett brev till Ystadskommun . I brevet sades attNaturvårdsverkets roll i arbetet för att skyddanaturresurser och stränder i detta sammanhang äratt stödja verksamheten genom att påvetenskapliga grunder följa effekterna av atthövderna byggs. Det sägs vidare attNaturvårdsverket inte har möjlighet att inomramen för de anslag som verket disponerar bidra tillbyggnadskostnaderna enligt den i projektetbeskrivna föreslagna finansieringen. Ge mig ettsvar , på varifrån pengarna skall tas.Jag har uppfattat det som så att staten måste föraöver pengar via tillfullskaleförsöket. Eller finns det några andrapengar som man kan komma åt? Om vi inte får ettbesked i den här frågan faller helafullskaleförsöket. Det har byggts en hövd i öst ochen i väst. På en sträcka av nära mellandessa hövder finns ingenting. Då kan man baraforska i hur effekten blir precis i närheten av en visshövd. Hövden får ingen verkan på helakustremsan. Det är det som skulle vara så oerhörtvärdefullt.Jag tycker faktiskt att Ystads kommun har utfört ettomfattande arbete. Man har tagit ett initiativ ochdrivit på i frågan. Varje gång man skallsammanstråla har initiativet tagits från . Manhar legat på myndigheterna. Det tycker jag attYstads kommun skall ha en stor eloge för.Däremot är jag faktiskt besviken på att kommuneninte får något gehör från departementet. har man inte hört av statsrådetsedan besöket i . Det tyckerjag är litet nonchalant, vilket jag sade tidigare.Statsrådet har en möjlighet i sitt sista inlägg attsvara på hur utsikterna är. När kommer pengarna?Kommer staten att anslå pengar för detta ändamål?Jag tycker att det är viktigt att staten tar sin del avansvaret. Fastighetsägarna har samlat ihop pengarför att bidra. Utöver dessa byggnationer harkommunen tidigare satsat . Nutycker jag att staten också måste vara med i det härfullskaleförsöket.Anf. 16 Statsrådet ():Herr talman! Det är klart att det vore mycketenkelt för mig om jag kunde stå här och säga att nivisst skall få era . Vi prioriterarvar vi skall lägga pengar. Det är inte så lätt att tafram pengar, att bara ta från ett område och ge tillett annat. Icke desto mindre tycker jag att det äroerhört viktigt att man kommer till någon praktiskhandling utifrån den forskning som har skett.Forskningen skall utgöra en bas för det man skallgöra så att man inte gör fel saker.Vi skall vara på det klara med att vi talar om ennaturlig påverkan på kusten. Inte baraNaturvårdsverket utan även är inblandat.Vi får se vad som händer. har ställt kravetatt alla kommuner skall vara med på det här. Manmåste visserligen ha vattendomar för att utföra dethär men alla kommuner skall vara med på att ingåi projektet. Jag kan inte tolka det på annat sätt änatt man i är villig att satsa pengar. Mantalar om teknikupphandling, och det innebär enform av finansiering. Det är förstås också möjligtatt undersöka om man kan få pengar frånLänsarbetsnämnden. Jag kan dock inte avgöra hurmycket arbetskraft som kommer att gå åt eller omdet främst kommer att behövas maskinteknik.Jag håller med om att Ystads kommun har dragit etttungt lass. Det var därför jag for ner för attdiskutera de här frågorna, och det är därför jag hararbetat med frågorna. Även om jag inte har skrivitbrev direkt till Ystads kommun har varitinvolverad i det arbete som pågår. Man måsteåtminstone ha uppfattat att det finns ett intressefrån myndigheternas håll. Myndigheterna tillhörockså staten. Jag tänker inte stå och lova ut någrapengar. Det enda som jag anser vara viktigt är attriksdagen har uttalat att det finns ett särskiltintresse av att följa upp det här och att staten börikläda sig ett större ansvar. Då får vi naturligtvis sevilka möjligheter myndigheterna har att prioriteradet här när man har kommit fram till vilket projektman tycker bör utföras. Såvitt jag förstår handlardet också om sådana frågor.Så fort jag kan skall jag personligen ta kontakt medNUTEK. Jag skall ta reda på hur det egentligenligger till , eftersom rapporten kom 1993. Jagskall undersöka hur långt man har kommit idiskussionerna med kommunerna och vilkamöjligheter till finansiering det finns. Därefter fårjag återkomma till och blir då inte via talarstolen utan kanske i enmuntlig kontakt.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på interpellation 1993/94:76 omkommunikationerna till underjulhelgenAnf. 17 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att nuvarandetrafiksituation till och från under julhelgeninte skall upprepas.Det reguljära flyget till och från har sedanflera år tillbaka varit inställd under juldagen, dvs.även tiden före flygets avreglering. Flygföretag somopererar på helt marknadsmässiga villkor kan intestaten ålägga att upprätthålla trafik under t.ex.juldagen.När det gäller färjetrafiken så har trafiken sedanmånga år varit inställd och juldagen.Sjöfartsverket fastställer taxa och tidtabellför trafiken. Den senare fastställs efter samråd medlänsstyrelsen, kommunen, Handelskammaren ochföreträdare för turistnäringen på . Enligtden information jag har fått från harinte några synpunkter förts fram i dettasamrådsförfarande angående tidtabellen underjulhelgen.Om det finns särskilda önskemål om en färjetrafikpå och juldagen anser jag det lämpligt attintressenterna från framför dessa tillSjöfartsverket. Till skillnad mot flygtrafiken harstaten i detta fall en möjlighet att påverkatidtabellsläggningen av trafiken.Anf. 18 ():Herr talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret.På min fråga om också i fortsättningenmåste acceptera att vara isolerat under julhelgernahar vi nu fått svaret att regeringen inte tänker göranågonting åt den saken. Jag är inte förvånad.Regeringen tycker, liksom tidigare, att marknadenskall råda. Är det inte lönsamt att köra till Gotlandså låter man bli. Punkt och slut.Vi har varit isolerade förr, sadekommunikationsministern i svaret. Det är sant.Det fanns också när Gotlandsresenärerna sovpå presenningar i lastrummen -- om nu det är denargumentation vi skall få höra.Herr talman! Det är nog ingen som väljer atttillbringa på en Gotlandsfärja. Det ärförmodligen en sådan dag när man hellre läggerpengarna på flyget -- om man har pengarna. Därförär det inget hårt tryck på färjetrafiken. Eftersomalla vet att det inte går några båtar är det helleringen som beställer biljett. På det sättet får vi enond cirkel.Det är inte många som flyger heller, men de finns.Vi har ännu inte vant oss vid att vi skall vara totaltisolerade. Vi har haft ett dygns isolering . Vad skall det bli härnäst?Avsikten med min fråga är egentligen inte attkonkret bolla med avgångstider och inställda turer.Min fråga är i hög grad principiell.Kommunikationsministern har hört den förr: Harregeringen något som helst ansvar för att alla län ivårt land har kommunikationer med det övrigalandet?Anf. 19 Kommunikationsminister ():Herr talman! försöker få det till attdenna regering infört en ny ordning vad gällertrafiken till och från under julhelgerna.Färjetrafiken har varit inställd såväl somjuldag sedan ett stort antal år, framför allt beroendepå dåligt passagerarunderlag dessa dagar.Som jag sade är det som fastställertaxor och turlistor för färjetrafiken. Förefastställandet av varje tidtabell har man ett samrådmed intressenterna på . Där är det, UllaPettersson, fullt möjligt att föra fram synpunkterom detta. Jag är helt övertygad om att dettakommer att leda till resultat, med de trafikalaeffekter det kan få.Det statsbidrag till färjetrafiken som föreslås i detförslag till budget som regeringen lagt påriksdagens bord ökar även , till 175 miljonerkronor. Det blir då en fråga om att fördela dettaöver året på lämpligt sätt. Där finns utomordentligtgoda möjligheter, om intressenter så vill,att åstadkomma trafik över julhelgen. Vi har intekunnat registrera något sådant intresse viaSjöfartsverket och de kontakter man har haft medintressenterna på . Men det kannaturligtvis uppstå. Jag tyder frågasom att det finns ett behov av att man kan resa tilloch från under just dessa dagar.När det gäller flygtrafiken var det så att på julaftontrafikerade SAS --med intemindre än fem turer. Jag har fått veta av attflygplatsen i varit stängd . Då är det litet magstarkt att vända sig tilldenna regering och säga att den infört något slagsmarknadssituation som har drabbat gotlänningarnai denna del.Skulle något flygbolag vilja driva flygtrafik påjuldagen är man självklart beredd att öppnaflygplatsen för detta, har jag också tagit reda på.Man har nämligen av säkerhetsskäl s.k.incidentberedskap för eventuella sjuktransporteroch annat.Annandag jul startade trafiken igen. SAS flögförsta turen från till Arlanda.I dessa delar är förändringarna inte så stora somman kan få intryck av när man läser UllaPetterssons interpellation.Så till frågan om samhället har något ansvar fördetta. Ja, jag anser att samhället har ett ansvar. Jaganser att samhället också tar sitt ansvar när detgäller trafiken till och från . Man ger ettgrundläggande trafikutbud till landets olika delargenom det stöd som enligt vårt budgetförslag nuuppgår till 175 miljoner kronor.Jag vill gärna säga till att detta är enkraftfull ökning jämfört med densocialdemokratiska tiden. Prisnivån påfärjetrafiken har kunnat sänkas med sedan1991.Jag tycker självklart att det är viktigt att man kanta sig fram och tillbaka . Omjulhelgen nu är extra intressant så finns möjligheteratt åstadkomma trafik. Men jag tycker inte att dettaär den allra mest centrala gotländskatransportfrågan. Den parlamentariska kommittésom just nu arbetar med framtidsfrågorna i dettasammanhang bör fånga upp dessa frågeställningaroch återkomma med förslag som kan ytterligareöka färjetrafikens attraktivitet.När det gäller flygtrafiken på vill jagpåminna om att flygbolagen på en avregleradmarknad sätter sina egna priser och tider förtrafiken. Vår erfarenhet är att det inledandeskedet innehåller betydande inslag av turbulensprismässigt och när det gäller operatörer. Såsmåningom stabiliseras detta. Man har kunnatiaktta att prisnivåerna sjunker.Vi skall komma ihåg att linjen --ärmycket trafikstark med över 300 000årspassagerare. av resenärerna är dockprivatresenärer. Jag har i dennakammare diskuterat SAS prispolitik med GunhildBolander. Vi konstaterade då att det har skett enprisökning på på fullpriset. Men detfinns också ett affärspris som ligger lägre. Det finnsett budgetpris på tur och retur samt ett s.k.jackpot-pris. Det ligger på ca för en tur- ochreturbiljett. Jag skulle tro att de allra flestaprivatresenärer utnyttjar det, även om det gällervissa restriktioner för när man skall boka osv.Anf. 20 ():Herr talman! Jag har aldrig påstått att det var denhär regeringen som avreglerade flyget. Men det ärden här regeringen som sitter . Sedanavregleringen har antalet flygturer minskat frånåtta till fem avgångar de flesta av veckans dagar,och priset har stigit i det närmaste -- detvar en prishöjning så sent som nu i januari.Konkurrerande flygbolag har lagt ner sinverksamhet.Under julhelgen var det ett stopp , sånär som på två timmar.Kommunikationsministern säger att vi visst kan fåfler turer, men vi får betala dem själva. Vi får taresurser någon annanstans ifrån där vi ocksåbehöver dem. Vi kanske skall lägga ner turer undersommaren när turistsäsongen blomstrar som bästoch vi inte har råd att vara utan dem? När det gällerflyg får vi skylla oss själva om vi har valt sådanafamiljeförhållanden att vi t.ex. har morföräldrarnapå fastlandet och farföräldrarna på . Ävenom och hans parti vill undvika att se denverkligheten är det ofta så att familjerna i vårt landär splittrade så att man kanske har mamma ochpappa boende på var sin sida av havet. Det ärkanske inte helt ovanligt att man vill dela upphelgen.Men, som sagt, mitt resonemang är i huvudsakprincipiellt. Som kommunikationsministern sägerhar vi diskuterat det här tidigare. Eftersomkommunikationsministern tar upp det gör jag detockså: I frågestunden fick GunhildBolander ett mycket otillfredsställande svar på sinfråga om just den utredning somkommunikationsministern hänvisade till. Hon villeveta om regeringen var beredd att ge utredningentilläggsdirektiv som innebär att man också fårmöjlighet att ta upp flygsituationen. Jag blir oroadnär jag läser i protokollet från den debatten. Därsade kommunikationsministern:'' -- - -- redan dedirektiv som gäller var föremål för en hel deldiskussioner inom regeringen.'' Jag kan inte tolkadet på annat sätt än att det var svårigheter för vemdet nu var, kanske kommunikationsministern, somdrev frågan om att få igenom detta. Då är välhoppet inte så stort att man skall få ta medflygtrafiken.Nu har kommunikationsministerns partivän som ärordförande i utredningen sagt, enligttidningsuppgifter, att man försöker ha enhelhetssyn på Gotlandstrafiken, och då måste bådeflyg- och färjeförbindelserna tas med.Jag hoppas att jag har tolkatkommunikationsministerns uttalande negativt, ochjag skulle gärna vilja att kommunikationsministernlugnade mig och gotlänningarna på denna punkt.Det ser jag fram emot.Jag skulle också gärna vilja ha ett svar på frågan vadvi skall göra medan vi avvaktar att prisnivån skallstabiliseras.Anf. 21 Kommunikationsminister ():Herr talman! Om vi nu ändå skall gå in påprisfrågan kanske vi skall jämföra med några andradestinationer. ligger faktist lägre jämfört mednärliggande orter, exempelvis och påfastlandet. Det gäller såväl normalpris somaffärspris och budgetpris. ligger alltså ett antalhundralappar lägre i samtliga fall. Det berornaturligtvis på att det är en trafikstark destination,men har den många lågprisresenärer.Jag kan inte här svara på hurmycket den genomsnittlige resenären till och frånGotland betalar på flyget. Men att snittpriset ärbetydligt lägre än fullpriset kan nog jag vara helt eniga om.Beträffande det principiella resonemanget vill jagsäga att vi har genomfört en avreglering och att dettar tid att få en stabil situation. Jag tror att det somnu har skett, nämligen höjningen av fullpriset med30 %, kan attrahera en annan operatör att gå in.Jag vet inte det, men det är en möjlighet som mankan se i detta sammanhang. Ett prislyft gerutrymme för fler operatörer.Problemet har nämligen varit, inte bara för SASutan också för andra som har flugit på , att dethar varit svårt att få en tillfredsställande lönsamhet.Dels är det en kort sträcka, dels är antalet privat-och lågprisresenärer oerhört stort.Jag har fullt förtroende för den parlamentariskautredningen. Den kommer att ta tag i dessa frågor.I dag kan jag inte svara på frågan om också flygetkommer inkluderas. Jag har lovat GunhildBolander att ta upp den till diskussion, men jag kanalltså inte svara på den här i dag.Anf. 22 ():Herr talman! Kommunikationsministernkommenterade själv sitt påstående om vad manegentligen betalar när man reser på Gotlandslinjenmed flyg. Vi har en stor andel privatresenärer,vilket gör att vi inte riktigt kan jämföra prisbildenmed andra destinationer. Men det faktum att vi harett av landets högsta kilometerpriser gör det intelättare när man vet att det huvudsakligen ärprivatresenärer som skall betala biljetterna.Detta beror på ett förhållande som jag trodde attkommunikationsministern var väl införstådd med,nämligen att det inte går någon väg till Gotland.Man kan alltså inte sätta sig i sin bil och köra ochman kan inte ta en billig långfärdsbuss ellernågonting annat. Om man skall resa med båt måsteman resa . Det är obekvämt och tar långtid. Det tar med flyg och 4,5 timmarmed båt, plus tid för tillfarter. Detta gör vårkommunikationssituation mycket speciell.Egentligen hade jag hoppats slippa att ta upp det.Avslutningsvis vill jag ställa en fråga tillkommunikationsministern med utgångspunkt frånde resonemang som en gångi världen förde just om sådan här trafik. att regionalpolitiskt motiverade linjer sominte väntas kunna drivas med företagsekonomisklönsamhet skall kunna ges bidrag av statliga medel,vilket erhålls genom en särskild avgift på inrikesflygresor. Det är en intressant diskussion. Detskulle vara mycket värdefullt om utredningen ficklov att ägna sig åt den.Det är en sak som jag är rädd för och som jagönskar att kommunikationsministern kunde säganågot om, även om han inte vill lova att utfärdanågra tilläggsdirektiv. Om utredningen lägger framförslag på flygområdet, som man har sagt att manskall, finns det då risk för att de förslagen avvisasav regeringen med hänvsning till att det ärfärjetrafiken till och från som skallbehandlas?Anf. 23 Kommunikationsminister ():Herr talman! påminde mig om attGotlands situation är mycket speciell. Det kan mannaturligtvis göra, men jag tror att det är dennasituation som ger dess speciellaattraktionskraft, inte bara för de fast boende utanför alla dem som brukar besöka påsomrarna och även vid andra tider.Denna speciella situation har ju också lett till attstaten satsar på attupprätthålla en färjetrafik och till att vi nu hartillsatt denna parlamentariska utredning. Jag hyserstora förhoppningar om att den skall komma medkreativa förslag och ta ett helhetsgrepp påsituationen.När det gäller tilläggsdirektiv och spekulationer omvad eventuella slutsatser i utredningen skulle kunnaleda till för beslut i regeringen, så är det hypotesersom jag tycker att det är ganska meningslöst attförsöka utveckla här och nu.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av förste vicetalmannen att ajournera förhandlingarna till då regeringsinformationen skulle börja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 13.45.6 § Information från regeringen omÖresundsbrofråganAnf. 24 Statsminister ():Fru talman! Mot bakgrund av gårdagensstatsministermöte i vill jag ge kammareninformation om arbetet med att slutföramiljöprövningen av den fasta förbindelsen överÖresund.Utgångspunkten är självfallet att helt och fullt levaupp till det avtal som ingåtts mellan ochDanmark, som det är viktigt attmiljöprövningen görs med full respekt för lagarnaoch med en viss ödmjukhet inför vikten av defrågeställningar som berörs.Det remissmaterial som kommit in till regeringen ärmycket omfattande. Sammantaget handlar det omdet största miljöärende som någonsin legat på ensvensk regerings bord.Centralt i regeringens arbete med att bereda dennafråga har stått den avgörande betydelsesom regeringen fäster vid att säkerställa en s.k.nollösning vad gäller vattengenomströmningengenom Öresund.Anledningen till att detta är av så stor betydelsetorde vara väl känd. Det handlar omhänsynstagandet till den samlade ekologiskabalansen i hela och Östersjöområdet.Betydelsen av detta har understrukits bl.a. i olikaframställningar från den finska till den svenskaregeringen.Den betydelse som nollösningen tillmäts avregeringen har lett till att den konkretautformningen av förbindelsen över Öresundsuccessivt har förbättrats från denna utgångspunkt.Detta visades icke minst i det yttrande överkonsortiets ansökan som avgavden . I detta underkändesicke bara den utformning av förbindelsen --benämnd KM 4.2 -- som var den som låg till grundför avtalet och för beslut imaj . ansåg dessutomatt tre reviderade förslag till utformning avförbindelsen på den danska sidan inte fullt ut möttede högt ställda kraven.Miljöoptimeringen av förbindelsen har emellertidskett successivt. Till redovisadesockså ytterligare miljöoptimerade utföranden avett av de tre reviderade förslag som var föremål fördess bedömning. Det var dessa ytterligaremiljöoptimerade utföranden som ledde till attVattendomstolen, med vissa bestämdaförutsättningar, ansåg sig kunna tillstyrka attprojektet tilläts.De förutsättningar som angav förett godkännande av förbindelsen rörde i alltväsentligt förbindelsens utformning på den danskasidan. Konsortiet har till regeringen anfört att manbedömer att det skall vara möjligt att klara attuppföra förbindelsen under dessa förutsättningar.Kontakt togs också mellan de svenska och danskaregeringarna för att skapa ytterligare klarhet idenna fråga. Som ett resultat av denna dialog medutgångspunkt i den ömsesidiga strävan attsäkerställa nollösningen utväxlades den 30december brev mellan mig och den danskastatsministern.Det besked som därmed gavs var, att man på dansksida var beredd att vidta de åtgärder som krävs föratt uppfylla också de krav som Vattendomstolensförutsättningar innebär.Därmed återstår att slutgiltigt säkerställa att densökta förbindelsen har en utformning i enlighetmed dessa förutsättningar. Det är mot dennabakgrund som regeringen nu anmodat konsortietatt till inkomma medkompletterande material som visar att dessaförutsättningar kan uppfyllas.Detta material kommer regeringen attbe att yttra sig över. Förutsatt attkonsortiet enligt bedömning harvisat att förutsättningarna kan uppfyllas kommerregeringen att besluta att projektet är tillåtligt.Det säger sig självt att regeringen icke vill ha någononödig tidsutdräkt i denna fråga. Den preliminärabedömning som under hand redovisats förregeringen är att kan komma attbehöva cirka för att avge sitt yttrande.Denna bedömning har jag ocksåredovisat för den danske statsministern, liksom attavgörandet när det gäller denna fråga självfalletligger hos domstolen.Mot bakgrund av vad som sagts i den allmännadebatten kan finnas skäl att säga, att det regeringenbegär är enbart att skall bedömahuruvida de av domstolen själv uppsattaförutsättningarna för förbindelsen nu kan uppfyllaseller ej.Regeringens beredning av miljöärendet hitintillshar visat att några hinder i övrigt mot projektet inteföreligger. Jag syftar då främst på den omfattandeprövning som skett enligt naturresurslagen, ochsom bl.a. innebär att olika samhällsintressen skallvägas mot varandra.