prot · GH09124 · 1994-06-11 00:00:00 — Det gäller skillnaden mellanhög och låg, skillnaden mellan rik och fattig ochskillnaden mellan folk och folkvalda.Vi ser det på fallskärmsavtalen och på de enskildamånadslönerna som ibland överstiger vad andramänniskor har i total årslön. Vi ser det på denkonsekvent genomförda lönediskrimineringen ochfellönesättningen av oss kvinnor. Vi ser det på desänkta ersättningsnivåerna i sjuk- ocharbetsskadeförsäkringen, på sänkningen aversättningen i a-kassan, på försämringarna inomarbetsrätten och på urholkningen avpensionsförmånerna för de sämst ställdapensionärerna.Vi har kämpat emot alla de här försämringarna.Det kommer naturligtvis inte att gå lätt att rätta tillallt. Men vissa saker måste vi klara av redan nu.Det gäller framför allt kommunerna.Kommunerna måste få ett ekonomiskt tillskott föratt klara budgeten, alla nya arbetsuppgifter och föratt kunna upprätthålla sysselsättningen. Det gårinte längre att samhällsekonomiskt motiverafortsatta avskedanden från skolan och från vården.Kostnaderna kommer ändock att bli lika stora ellert.o.m. Servicen blir bara sämre.Vi vill låta kommunerna dra i gång ROT-program.Offentliga lokaler behöver översyn och reparation.Vatten- och avloppssystem behöver bytas. Gatoroch vägar behöver underhållas.Jag tror att de flesta av er håller med om att detmåste vara bättre att viktiga och nödvändigaarbeten utförs i kommunerna än att det allmänna,vi skattebetalare, skall betala ut bidrag för attmänniskor inte skall göra någonting.Vi vill påbörja en arbetstidsförkortning med måletsex timmars arbetsdag. Vi vill det av många skäl.Ett skäl är att det skulle ge flera jobb. Det säger sigsjälvt att det är bättre att fler jobbar änatt färre jobbar plus övertid medanresten är beroende av bidrag. Vi vill begränsaövertidsuttaget, som enligtFinansdepartementets bedömningar skulle kunnage flera tiotusentals nya jobb.Herr talman! De offentliga finanserna måstesaneras. Vi vänsterpartister har ofta anklagats föratt vi inte finansierar våra förslag. Jag kan dockgarantera både regeringen och andra som lyssnaratt vi har faktiskt väl finansierade förslag. Vi kanhantera pengar. Jag kan det. Som ensamståendemamma med två barn får man lära sig att vända påbåde kronorna och örena.Vi måste alltså spara, och vi måste få nedbudgetunderskottet. Men vi måste också fördela depengar vi har på ett rättvist sätt. Det betyder höjdaskatter på höga inkomster och förmögenheter istället för nedskärningar i a-kassa ochsjukförsäkring. Det betyder stopp för JAS-projekt,inga nya stridsvagnar, ingen och ingetDennispaket. De pengarna skall användas tillframtidssatsningar, på utbildning och forskning, påutveckling av miljöanpassad produktion ochkretsloppsteknik. Pengarna skall också användastill nya energisystem, nya transportsystem,resursbevarande samhällsplanering ochbyggteknik, högteknologi som lägger grunden förmiljöanpassad industri, datamotorvägar ochsnabbtåg. Där finns framtidens exportvaror ochframtidens nya arbeten.Vi behöver ändra vårt sätt att leva. Skulle alla levasom vi -- förbruka lika mycket energi, smutsa nerlika mycket och tära lika mycket på de ändligaresurserna -- skulle vi behöva ytterligare tvåjordklot. Det har vi inte, och vi kommer inte attkunna köpa det för pengar. Alltså måste vi ställa omvårt sätt att leva. Det är vi som har kunskaperna,som kan utveckla tekniken och som har ansvaret.Alternativet, om vi ingenting gör, är en ekologiskkollaps.Internationellt samarbete är en förutsättning för skall kunna lösa de här problemen. Men det ärmin och övertygelse att ett sådantinternationellt samarbete som tar sikte på att lösade globala miljöproblemen och på att komma tillrätta med sociala och ekonomiska orättvisor ivärlden inte gynnas av att av jordensbefolkning sluter sig samman i en demokratisktbristfällig rikemansklubb -- den europeiskaunionen. Det behövs beslut som fattas avdemokratiska stater på europeisk och global nivå.Besluten om och när skall vara med skallfattas i riksdag.Internationellt samarbet måste nämligen grunda sigpå respekt för varje lands självbestämmande ochdemokrati. EU gör inte det. Det är därförVänsterpartiet säger nej till medlemskap i unionen.Hur man kan kalla en politisk union där kapitaletsfrihet är grundlagsfäst och heltfrikopplad från politiskt inflytande för ettsocialistiskt, liberalt eller centerpartistiskt projektär för mig en gåta. Och tydligen är det också det förmånga människor i det här landet.Herr talman! Politiken är de svagas vapen,ekonomin de starkas. Så sade man förr inomarbetarrörelsen. Det gäller än . Med politikenshjälp kan vi balansera de kortsiktigavinstintressenas inskränkthet. Vi kan sättamännikosvärdet före marknadsvärdet. Vi kan sättamiljöhänsyn före blind materiell tillväxt.Det är den här möjligheten som vi skall utnyttja ivalen -- både och . Detgäller vår frihet att välja väg och att välja framtid.Vi skall utnyttja den friheten till att byta regeringoch politik. (Applåd)Partiledardebatten var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av förste vicetalmannen att ajournera förhandlingarna till då informationen från regeringen skullebörja.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 14.20.8 § Information från regeringen omÖresundsbronAnf. 77 Statsminister ():Herr talman! Jag ber om ursäkt för halvförsenadankomst. informerade jagriksdagen om läget vad avser regeringensfortgående prövning av den fasta förbindelsen överÖresund.Bakgrunden till informationen var dels de beskedom inriktningen av prövningen som regeringenlämnat , dels resultatet av det svensk-danska statsministermötet i den 19 januari.Jag konstaterade vid det tillfället att regeringensprövning enligt naturresurslagen hade visat att detinte förelåg några hinder mot bifall till konsortietsansökan enligt denna lag.Vad gäller förbindelsens tillåtlighet enligtvattenlagen hade emellertidtillstyrkt att den svenska delen av förbindelsenuppfördes endast under vissa förutsättningar, bl.a.att den utfördes som en nollösning.Därmed avsåg domstolen att vattenflödet frånKattegatt genom till inte fickbromsas upp så att salt- och syretillförseln tillÖstersjön minskade. Kravet ställdes att denuppbromsande effekten av förbindelsen påvattenströmningen genom skullebegränsas till ner mot och att dennauppbromsning eliminerades genom muddring.Mot denna bakgrund gav regeringen konsortietmöjlighet att inkomma med kompletterandematerial för att visa en konkret utformning avförbindelsen som klarade de förutsättningar somVattendomstolen hade angivit.Sedan detta kompletterande material inkommituppmanade regeringen attgranska detta och att bedöma huruvida de uppsattavillkoren kunde uppfyllas eller inte.Vattendomstolen kom in med detbegärda yttrandet.Domstolen ansåg att de föreslagnaförutsättningarna vad avser begränsningar avsedimentspill samt begränsning och rum avgrumlande arbeten hade fått en helttillfredsställande lösning.Däremot fann domstolen att konsortiet då intehade visat att nollösningen med den definition somdomstolen hade valt, kunde uppfyllas.Domstolen ansåg därför att konsortiet, innanregeringen fattar beslut i tillåtlighetsfrågan, skulleför regeringen redovisa beräkningar utifråndomstolens definition av en nollösning.Beräkningarna borde göras oberoende av varandraoch kunde utföras av meteorologiska ochhydrologiska institut och med hjälp av tvådimensionella modeller.Sådana beräkningar har därefter redovisats avkonsortiet. och har utförtberäkningarna på delvis olika sätt och med delvisolika metoder. Instituten kommer dock bägge framtill blockeringseffekter som ligger under eller i nivåmed domstolens villkor.Under den fortsatta beredningen har icke hitintillsför regeringen redovisats något material som geranledning att ifrågasätta denna slutsats.Kammarkollegiet har upprepat att de anser dettekniskt möjligt att åstadkomma en nollösning ochsagt att den mätserie som presenteras till sinlängd uppfyller kravet på en designperiod som ärstatistiskt representativ.Därmed kan det således konstateras att det ärmöjligt att uppfylla den matematiska nollösningsom de svenska och danska regeringarna har varitöverens om som domstolensförutsättningar beträffande muddringar ochsedimentspill uppfylls.Som jag nämnde inledningsvis anser regeringen attberedningen har visat att det inte finns något hindermot ett bifallsbeslut i ärendet enligtnaturresurslagen.Då nu även prövningen i vattenlagsärendet harvisat att de av föreslagnaförutsättningarna kan uppfyllas ser jag ingaåterstående hinder för att regeringen fattar beslutom att tillåta att Öresundsförbindelsen uppförs.Beredningen av ärendet inom Miljödepartementetär dock icke slutförd. Den kommer att avslutasunder . Regeringen kommeratt fatta beslut i nästa vecka.Som jag redovisade för den 20 januarikan det i regeringen komma att föreligga delademeningar. Dessa torde då kunna föras tillbaka tillde olika åsikter i grundfrågan som kom till uttryckvid ställningstagande till avtalet medDanmark i maj 1991.Därmed slutförs den utomordentligt omfattandeprövning av Öresundsförbindelsen som har gjortsav regeringen. Genom de hårda miljökrav som harställts på konsortiet har regeringen åstadkommit enmiljöoptimering av Öresundsförbindelsen som detinte torde finnas någon internationell motsvarighettill.Förändringarna i utformningen av förbindelsen ijämförelse med det projekt som redovisades förriksdagen är betydande. Detta är endirekt följd av de hårda miljökrav som regeringensuccessivt har ställt.Anf. 78 ():Herr talman! , när statsministern sistframträdde i kammaren och informerade omÖresundsbrofrågan, sade statsministern följande:Om man hade varit beredd att bortse från dennaöversäkerhet, hade det naturligtvis varit möjligt attgå direkt på beslutet.Det håller jag med om; det hade inte kunnatframställas som olovligt. Men jag tycker att det ärrätt att utnyttja möjligheten till översäkerhet. Jaganvänder uttrycket översäkerhet.Nu har vi verkligen en översäkerhet.Vattendomstolen har lämnat sitt yttrande, och dekompletteringar som man har efterlyst är gjorda.Materialet visar tydligt att remisskraven på ennollösning kan uppfyllas. Därmed återståringenting annat för regeringen än att fatta beslut ifrågan.Nu har statsministern förklarat att han för sin egendel inte ser några hinder för regeringen att i nästavecka säga ja till . Men jag måstesäga att jag inte är fullständigt lugnad avstatsministerns svar. Jag är rädd för att det finnsandra krafter i regeringen som somåterstår före regeringens sammanträde i nästavecka kommer att göra allt för att försöka strö grusi maskineriet och fortsätta med schackrandet ochtrixandet.Med rätta har danskarna krävt ett omedelbartbeslut. när statministern träffade dendanske statsministern utlovades också ett snabbtbeslut. läste jag i tidningarna att hadesvarat med orden ''jäktamig inte''. Det var ett sällsynt illa valt uttryck i dessasammanhang.Jag vill ställa en kompletterande fråga tillstatsministern: kommer uppenbarligenatt fatta beslut . Kan statsministern säga att det beslutet kommer att innebära entillstyrkan av Öresundsbrokonsortiets ansökan?Anf. 79 Statsminister ():Herr talman! Jag vill inte ställa alltför hårda kravpå vad gäller innantilläsning, mendet skulle inte skada med litet sådan. Jag tror atttexten finns tillgänglig.Det är en text som redovisar den bedömning somjag gör. Men den gör jag ju inte bara på personliggrund, utan den har vi självfallet diskuterat i denberörda kretsen. Det senaste som inkom i går varfrån Kammarkollegiet. Vi har ju givit parterna idetta mål möjlighet att inkomma med vissasynpunkter, och det har de gjort. Det har lett tillden bedömning som jag här har redovisat. Dettaskall sedan ställas samman, och det är omfattandeformella beslut.Det formella regeringsavgörandet kommer alltså inästa vecka, och det kommer att ha den inriktningsom jag har angett här. Jag vill också säga att detkan komma att föreligga delade meningar. Det har sin grund i att deti denna kammare, och därmed också i regeringen,har funnits och finns delade meningar i självagrundfrågan, dvs. regeringsavtalet mellan Sverigeoch från början av 1991.Anf. 80 ():Herr talman! Efter statsministerns förtydligandevill jag bara göra det konstaterandet attstatsministerns egen uppfattning i denna frågauppenbarligen är också regeringens bedömning.Då kan vi förvänta oss ett beslut sominnebär en tillstyrkan av brokonsortiets ansökan.Anf. 81 Statsminister ():Herr talman! Det var ingen fråga.Anf. 82 ():Herr talman! Det har riktats kritik motbroprojektet från olika utgångspunkter. Det harhandlat om miljösynpunkter. Det har ifrågasattsom bron är en klok transportteknisk lösning. Dethar också handlat om de ekonomiskaförutsättningarna. Enligt min uppfattning talardessa tre synpunkter mot detta broprojket.Jag tänker just nu koncentrera mig på ekonomin iprojektet. Den ekonomiska kalkyl som fanns närriksdagen tog ställning anser jag var bådeundermålig och delvis politiskt manipulerad. Detfinns anledning att vara mycket kritisk mot en delav de ekonomiska slutsatser som har dragits. Minfråga är: Är statsministern beredd att ta initiativ förnyad och oberoende ekonomisk analys avdetta projekt?Anf. 83 Statsminister ():Herr talman! Jag har inskränkt min information till den pågående miljöprövningen av ärendet.Det är den som vi har att avsluta.Det är riktigt -- och det sade jag också -- att detråder delade meningar i själva grundfrågan. Detfinns personer som företräder uppfattningen attdetta var ett felaktigt avtal och att vi inte skulle haingått detta regeringsavtal med . Jagtillhör alltså som bekant inte dem, men det är enannan sak.Vi har i ett annat skede av denna process haftanledning att pröva också de andra frågorna, inteminst de ekonomiska. lätregeringskansliet de berörda departementen --hade huvudansvaret -- göraen genomlysning av de ekonomiska kalkylerna.Slutsatserna av den redovisningen tror jag att jagdelvis redovisade i kammaren . Detledde till att vi då ansåg att det fanns en betydandesäkerhet i de ekonomiska kalkylerna.Jag håller gärna med om att deekonomiska kalkylerna givetvis måste löpandeprövas. Jag utgår också från att så kommer att ske.Det är normalt att en noggrann och kontinuerliguppföljning av de ekonomiska kalkylerna sker i ettså stort projekt som detta.Jag vill tillföra en synpunkt när det gäller avtalet.Jag tillhörde dem -- om vi går tillbaka till den förramandatperioden -- som röstade för avtalet i denmån jag inte var frånvarande eller utkvittad; vilketkan ha inträffat. Låt mig med viss erfarenhet sedandess säga att jag hoppas att aldrig mer gårin i en situation, där man sluter detaljerade ochlångtgående avtal utan att först ha prövatmiljöfrågorna. Att fatta politiska beslut och sedansäga att allt skall prövas enligt alla de, på godagrunder, mycket omfattande miljölagar som vi hari är en situation, som inte är bra, som inteär bekväm och som från allmänna utgångspunkterinte är speciellt tillfredsställande. Jag hoppas att visom röstade för detta avtal harinsett att läxan på den punkten borde ha lästs litetbättre.Anf. 84 ():Herr talman! Jag tackar för detta. Det visar att denkritik var riktig som vi, som var bromotståndare viddet tillfället, riktade mot beslutsordningen. Denvar helt felaktigt. Det är glädjande att ävenstatsministern och Moderata samlingspartiet nu harinsett detta. Jag tänker på ordspråket: Sent skallsyndaren vakna. Jag är dock rädd för attstatsministern kommer att hamna i samma situationnär det gäller ekonomin, om han inte nu ser till attdet sker en fullständigt oberoende ekonomiskanalys av projektet innan man sätter i gång.Anf. 85 Statsminister ():Herr talman! Jag förutsätter att det kommer att skeen löpande ekonomisk uppföljning. Förutom attden görs av konsortiet -- det må vara dess sak --förutsätter jag att den kommer att göras löpandeockså i . Om det finns någonanledning eller någon begäran om detta, ser jaggärna att vi redovisar den prövning som gjordes islutet av . Jag har absolut inget emot också löpande överprövar detta. Det är skiltfrån dagens ärende, som bara gäller enmiljöprövning gentemot nollösningen. Detpåverkar inte den handläggningen. Men i varjestort projekt måste de ekonomiska kalkylernaständigt prövas. Detta projekt är inget undantag.Anf. 86 ():Herr talman! Jag skall inte sticka under stol med attjag själv under detta år har varit både kritisk ochnågot undrande inför handläggningen av dennaviktiga fråga. är jag däremot glad och tacksamöver beskedet. Jag hyser inte alls samma oro somLars-Erik -- snarare tvärtom. Det var ettmycket klargörande besked.Vi i och i är glada över detta besked.Det gör det lättare för oss att gå ut och mötaväljarna. Det visar att denna regering klarar av attlösa även svåra frågor.Så här på en avslutningsdag är det inte min uppgiftatt lämna över rosor eller andra blommor, men jagskulle gärna vill göra det, och jag gör det i varje fallverbalt. Tack, statsministern! Malmöborna ochskåningarna tackar.Anf. 87 ():Herr talman! När vi förra gången diskuteradeVattendomstolens uttalande om nollösningen, togsfrågan upp om den kritik som hade riktats motVattendomstolens sätt att pröva frågan. Kritikenkom från ett håll som inte är part i själva sakfråganmen som är tungt vägande på grund av sinsakkunskap. Man ifrågasatte den begränsadeprövning som har gjort.Om jag har förstått det hela rätt, harVattendomstolen nu gått vidare inom sammabegränsade område och utelämnat aspekter somenligt förarbetena till vattenlagen borde ha tagitsmed. Jag vill därför fråga statsministern omstatsministern är nöjd med omfattningen av detarbete som har gjort. Serstatsministern någon risk för att projektet på godasakliga grunder kommer att överklagas, eftersombeslutsunderlaget och prövningen iVattendomstolen inte är fullständigt.Anf. 88 Statsminister ():Herr talman! Det är alldeles riktigt som säger att den frågan var uppe till diskussionredan förra gången. Den diskussionen har sedanfortsatt bland juridiskt sakkunniga. Om jag intemissminner mig, anförde jag här iriksdagen att jag, när dessa synpunkter kom upp,bad rättschef samträttschefen i Statsrådsberedningen att för migredovisa sin bedömning av denna fråga och halteni den juridiska kritik som från visst håll hade riktatsmot . De redovisade detta, och deansåg att det inte fanns någon grund för den kritiksom i detta sammanhang hade riktats motVattendomstolen. Detta anförde jag här iriksdagen, och det låg också till grund förregeringens vidare agerande.Jag refererar avsiktligt till dessa juridiska storheter,eftersom jag själv inte kan göra anspråk på attkunna ta ställning i denna juridiska konflikt.Låt mig i anslutning till detta säga att de aspektersom tar upp har varit och ärfortfarande mycket viktiga för regeringen. Det ären juridisk prövning som vi har att göra. Detta ärlitet udda. Först sluter vi alltså ett regeringsavtalmellan länder och fattar beslut. Däreftergör vi en strikt juridisk prövning, där regeringenegentligen agerar domstol. Vi har varitutomordentligt måna -- och är fortfarande måna;därför fullföljs beredningsprocessen de närmastedagarna -- om att detta skall ske på ett juridiskt ochförvaltningsmässigt alldeles korrekt sätt för attundvika exakt det som tar upp ochuttalar farhågor för.Anf. 89 () replik:Herr talman! Regeringen hade tydligen i torsdagsen överläggning med hydrologiska experter somkonstaterade det statsministern har sagt, nämligenatt man klarar de krav som har ställts avVattendomstolen.Det förs en del resonemang från statsministernssida och det står en del i svaret som gör att man trotsallt blir osäker på vad beslutet egentligen blir.Nu kommer statsministern så klart att säga att jagär en dålig lyssnare som inte förstår vad han säger,och det må så vara. Men uttalar sigi dagens tidningar om att det fortfarande finnsfrågetecken att räta ut. Statsministern kan då sägaatt står utanför beslutet. Frågan skulledärmed vara löst. Man behöver inte ta hänsyn tilldem.Statsministern brukar säga sig vara en person somger klara och raka besked. Varför går det då inte attfå ett rakt besked om att regeringen påregeringssammanträde kommer attfatta beslut om tillstånd till ? Går intedet, herr statsminister? Om jag får besked kommerjag gärna med stora blomsterfång.Anf. 90 Statsminister ():Herr talman! Jag reserverar gärna tid för i detta hänseende. För dagen blir detsåledes inte.Skälet till detta är exakt det jag redovisar. Jag varinne på det i svaret till . Det är enförvaltningsjuridisk prövningsprocess. Vi fick indet senaste materialet i går från Kammarkollegiet.Miljödepartementet har gjort de förstasammanställningarna. Man skall ha beredning avärendet . Vi har redan redovisatslutsatsen vad gäller naturresurslagen, och jagredovisar nu också den bedömning jag gör vadgäller vattenlagen. Detta kommer att föra fram tillregeringsbeslutet nästa vecka.Det har inte för regeringen redovisats någotmaterial som ger anledning att ifrågasätta dengrundläggande bedömningen och de beräkningarsom och har lämnat in. EnligtKammarkollegiets uppfattning utgör de endesignperiod, som det så vackert heter, som ärrepresentativ och därmed uppfyller de krav somVattendomstolen har ställt.Anf. 91 ():Herr talman! Jag skall först klarlägga att Skånebestår av litet mer än bara Malmö.Jag skulle vilja fråga om regeringen har lagt in enreserv för att det in i det sista eventuellt skullekunna bli ett nej till bron av dels miljöskäl, delsekonomiska skäl. har man upplevt enunderton av att regeringen väntar in det rätta lägetoch den rätta tidpunkten för att finna ett lämpligtsvar från de olika instanserna och då slår till ochsätter i gång byggnationen.Anf. 92 Statsminister ():Herr talman! Nej, så är det självfallet inte. Låt migtill understryka att det vi nu talarom är miljöprövningen -- inte den ekonomiskaprövningen och inte den politiska prövningen. Denpolitiska prövningen är gjord tidigare i riksdagen.Det vi talar om nu är miljöprövningen.Vi har sagt från regeringens sida att det ärnollösningen som gäller. Låt oss inte glömma att detprojekt som denna eller för att vara exakt förrariksdagen voterade om var ett projektsom icke uppfyllde de miljökrav som vi har ställt.Det hade fått ett nej. Därav kommer denna somman i vissa hänseenden kan tycka utdragna process:För att miljöoptimera, miljöoptimera ochmiljöoptimera.Det har vi gjort med större grundlighet än vad manhar miljöoptimerat något annat motsvarandeprojekt, åtminstone i , möjligen i världen.Lars-Erik kan säga att det är översäkerhet.Jag har själv använt uttrycket, men det är viktigtmot bakgrund av att det handlar omhänsynstagande till värden som är större än enbartde lokala värdena i . Det handlar omhänsynstagande till hela miljösituationen iÖstersjön.För att verkligen få fram ett material som man är såsäker på som det rimligtvis går att vara har vi haftdetta remitterande och denna prövning iVattendomstolen fram och tillbaka. Det sistamaterialet inkom till i går.Regeringen kommer att redovisa bedömningen ochslutsatserna. Beredningsprocessen kommer nuformellt sett att avslutas. Det beslut vi har talat omhär kommer att fattas i nästa vecka.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av tredje vicetalmannen att ajournera förhandlingarna till kl.15.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 15.00.9 § AvsägelseTalmannen meddelade att () anhållitom att fr.o.m. bli entledigad frånuppdraget som ledamot av riksdagen.Kammaren biföll denna avsägelse.10 § Meddelande om statistiska uppgifter omriksdagsarbetetAnf. 93 TALMANNEN:Till kammarens ledamöter har utdelats statistik omriksdagsarbetet för valperioden /92 -- 1993/94.Statistiken bifogas dagens protokoll.11 § Meddelande om protokollsjustering ochom /95Anf. 94 TALMANNEN:De av kammarens protokoll som återstårojusterade vid slut framläggs tillgodkännande kl. 12.00.Riksmötet /95 inleds med upprop måndagenden . öppnande ägerrum kl. 14.00.12 § avslutningMusikskolans kammarkör under ledning avdirigent professor sjöng först tresånger: Om sommaren sköna av , Idenna ljuva av samtDofta, dofta vit syrén av . 95 TALMANNEN:Ärade kammarledamöter!