prot · GH0987 · 1994-04-13 00:00:00 — Då finnsdet anledning att koppla tillbaka till mina slutordtill inledande ord, nämligen att dethar betydelse för den ekonomiska tillväxten och ettbättre samhälle i största allmänhet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )8 § Skärpta åtgärder mot immaterialrättsligaintrångFöredrogslagutskottets betänkande1993/94:LU17 Skärpta åtgärder motimmaterialrättsliga intrång (prop. 1993/94:122).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 10 §. )9 § Konkursrättsliga frågorFöredrogslagutskottets betänkande1993/94:LU20 Konkursrättliga frågor.Anf. 98 ():Herr talman! Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan, på s. 24, utom vad gäller detre momenten 5, 6 och 7. På dessa punkterföreligger reservationer, som jag yrkar bifall till.Under de gångna åren har det varit en storekonomisk aktivitet, nationellt och internationellt.Vi kan konstatera att den lagstiftning som gällt ochsom i mycket fortfarande gäller beträffanderekonstruktioner av företag har lämnat mycketövrigt att önska.En rättslärd gammal man, som har varit med ochlagstiftat, sade till mig vid en diskussion om detta:När vi stiftade ackordslagen var inte ekonomin avden arten att vi tänkte på sådana här frågor.36 motioner behandlas i detta betänkande. Det ärväsentligt att reglerna är ändamålsenliga, när detgäller att se till att skapa rättvisa mellan de olikaborgenärsgrupperna och i den allmännakonkurrenssituationen samt att göra det möjligt attbeivra brottslighet. Det gäller, som jag ser det, attta ett totalgrepp över mängden av regler ochbestämmelser, och det finns ett oerhört omfattandeunderlag för att detta skall kunna åstadkommas.Vi har i det särskilda yttrandet redovisat ett axplockav utredningar från senare år. Det ärInsolvensutredningen, rapporten på lika villkor, rapporten frånExpertgruppen för studier i offentlig ekonomi,och Riksrevisionsverketspågående genomgång. En lagrådsremiss när detgäller företagsrekonstruktion ligger nu och skallbehandlas . Det gör att vi iutskottet är eniga om det angelägna i att det härverkligen kommer till stånd. Sedan är det barafråga om hur det skall ske på bästa sätt.Vi har den uppfattningen att alla dessa motionerskall hänskjutas till det underlag i övrigt som finns,för att man skall kunna ta det samlade greppet ochkomma till rätta med dessa frågor.Det är beklagligt att de socialdemokratiskaledamöterna och ledamoten från Ny demokrati intedelar vår inställning. Genom olikatillkännagivanden synes de motverkaönskan om det samlade greppet. Jag tror inte attdet är vad Socialdemokraterna och Ny demokrativill, utan jag tror att de delar min uppfattning omatt ett samlat grepp måste tas för att man skallkomma till rätta med de problem som finns.Anf. 99 HANS ():Herr talman! I det betänkande som vi nu debatterarbehandlas en rad motioner om bl.a.företagsrekonstruktion, konkursförvaltning,bekvämlighetskonkurser ochförmånsrättsordningen. Dessutom behandlas endel frågor som rör kampen mot den ekonomiskabrottsligheten. Till skillnad från jag att det är mycket bra att vi har lyckats fåmajoritet i utskottet för åtminstone några initiativsom syftar till att förbättra samhällets möjligheteratt bekämpa den ekonomiska brottsligheten.Jag vill därför inledningsvis yrka bifall till utskottetshemställan.Jag skall nu motivera våra ställningstaganden på deolika områdena.I betänkandet behandlas tre motioner som rörföretagsrekonstruktion. ladeInsolvensutredningen fram ett lagförslag på detområdet, och det bereds . Sommotionärerna påpekar, är det angeläget att vi får ettbättre instrument än den nuvarande ackordslagensom ett alternativ till konkurs. Därför är det viktigtatt regeringen kommer med ettförslag till om företagsrekonstruktion. Viutgår från att regeringen kommer attlägga fram ett sådant förslag, som huvudsakligen ärgrundat på betänkande.Därmed anser vi att inte behöver vidtanågra särskilda åtgärder , även om man kantycka att det har tagit att komma fram medförslaget.När det gäller förutsättningarna vid en konkursföreslås i motion L312 bl.a. att fristdagen vid enkonkurs skall vara den dag styrelsen finner attkontrollbalansräkning visat att mer än hälften avaktiekapitalet är förbrukat. Liknande tankegångarhar tidigare förts fram i en rapport av den s.k.Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi.Vi är inte beredda att nu förorda en så storförändring i konkursförutsättningarna som föreslåsi motionen. Dessutom är det så att den rapport somjag nämnde har överlämnats tillFinansdepartementet och övervägsdär.När det gäller konkursförvaltningen har det väcktsflera motioner beträffande vilka som skall kunnautses till konkursförvaltare. Det har också väcktsen motion som syftar till att stärka samhällets insyni konkursförvaltningen.Inom pågår en utredning omkonkurshanteringssystemet som kommer attöverlämnas till inom kort.Rapporten konkurrens på likavillkor innehåller också förslag på det här områdetsom nu övervägs inom regeringen. Dessutom harDomstolsutredningen presenterat ett betänkandesom rör konkurshantering.Eftersom de här frågorna alltså övervägs i olikasammanhang från flera olika utgångspunkter finnsdet inte heller på de områdena någon anledning förriksdagen att fatta ett särskilt beslut i dag.Frågor om bekvämlighetskonkurser tas upp i fleramotioner. Bl.a. föreslås någon form av automatisktnäringsförbud eller konkurskarantän.Jag vill understryka att vi delar motionärernasmissnöje med hur konkursinstitutet missbrukas imånga fall. Det förekommer bl.a. att gäldenäreranvänder sig av bli kvittsina oprioriterade skulder, för att sedan kunnadriva verksamheten vidare i stort sett som förut.Med tanke på att frågan ombekvämlighetskonkurser tas upp i rapportenFöretagande och konkurrens på lika villkor, som nubereds inom , anser vi ändå inteatt nu behöver vidta någon åtgärd medanledning av motionerna. Vi räknar med att detinom kort kommer förslag från regeringen.I den socialdemokratiska partimotionen omåtgärder mot ekonomisk brottslighet föreslås ettantal åtgärder som berör konkurshanteringen. Därbegärs bl.a. åtgärder för att effektivare utredamisstanke om ekonomisk brottslighet i sambandmed konkurs. Dessutom föreslås en utredning isyfte att ge konkursförvaltarna en mer aktiv roll närdet gäller utredande av ekonomisk brottslighet. Imotionen föreslås också en utredning avrevisorernas roll. Det bör bl.a. ses över omrevisorerna kan åläggas anmälningspliktbeträffande ekonomisk brottslighet.Det är lätt att konstatera att den ekonomiskabrottsligheten har ökat på ett mycket oroväckandesätt . Utbredningen av den härsortens brottslighet bryter ner samhällsmoralen ochmänniskors tro på samhället. I tider när de flestamedborgare får göra stora uppoffringar som enföljd av den ekonomiska krisen upplevs det somoerhört orättvist att vissa personer skall slippaundan allt samhällsansvar.En annan effekt av ekobrottsligheten är att det harblivit mycket svårt för seriösa företagare att bedrivaverksamhet i vissa branscher. De blir helt enkeltutkonkurrerade av oseriösa företagare.En annan aspekt, som är minst lika viktig, är att deti många av de branscher som är hårt utsatta förekobrottslighet finns många ungdomar anställda.Många får sin första kontakt med arbetslivet iföretag där de får lära sig att fifflaoch bryta mot samhällets regler. Risken äruppenbar att dessa ungdomar får en snedvriden synpå hur samhället fungerar.Mot den här bakgrunden är det angeläget att såsnabbt som möjligt sätta in åtgärder för att kommatill rätta med dessa problem. Jag vill inte accepteraStig Rindborgs resonemang att våra förslag skullefå motsatt effekt. Vi vill se det här som en signal tillregeringen om att man måste ta krafttag och snabbtlägga fram förslag. Vi har sett alltför mycket avlångbänk när det gäller de här förslagen.De förslag som vi har lagt fram i våra motioner kanman i stort sett också finna i den s.k. Rubicon-promemorian; de stämmer väl överens. Det finnsalltså förslag utarbetade på det här området.Med tanke på de omfattande skadeverkningarna avden ekonomiska brottsligheten måste man i olikasammanhang förutsättningslöst pröva åtgärder somkan motverka ekonomisk brottslighet. Det finnsfärdiga utredningsresultat med förslag till åtgärderför att effektivisera konkursförvaltningen, förslagsom innebär överväganden om en mer aktiv roll förkonkursförvaltare och revisorer när det gällerhandläggning av ekobrott. bör därför nugöra klart för regeringen att de här frågorna börberedas snabbt och att de förslag som kräverlagstiftning möjligt bör läggas på riksdagensbord.I vår partimotion föreslår vi också att ett centraltregister inrättas med uppgifter omkonkursgäldenärer och om vilka som har ståttbakom de bolag som försatts i konkurs.Riksskatteverket har tidigare föreslagit att manskall inrätta ett sådant register, men regeringen harunderligt nog gjort den bedömningen att det inte ärnödvändigt med ett centralt konkursregister.Även om det skall bli lättare att komma in ihandels- och föreningsregistren skulle det faktisktunderlätta avsevärt om uppgifterna fanns samladepå ett ställe. Med tanke på att debrottsbekämpande myndigheterna länge harefterlyst ett sådant register bör regeringen verka föratt ett konkursregister inrättas och snarastförelägga ett förslag till de nödvändigalagstiftningsåtgärderna.I den socialdemokratiska partimotionen föreslåsockså att en möjlighet införs att kungöranäringsförbud. Tidigt hade vi ettliknande ärende uppe, och då uppgavs det attregeringen skulle fatta beslut omen författningsändring så att det skulle bli möjligtatt kungöra näringsförbud. har det gått ,och det har fortfarande inte hänt någonting på detområdet. Därför bör ge regeringen tillkänna att regeringen bör vidta sådanaåtgärder att kungörelse av näringsförbud blirmöjligt.I betänkandet behandlas också en rad motionersom rör förmånsrättsordningen. förslag om en förändradförmånsrättsordning nu bereds för en lagrådsremissbör inte vidta några åtgärder medanledning av de motionerna.Slutligen behandlas i betänkandet några motionerom konkurser med internationell anknytning.Även där har regeringen aviserat att man tänkerkomma med en proposition. Därför är det inteheller där aktuellt med några särskilda åtgärdermed anledning av motionerna.Avslutningsvis vill jag än en gång säga att jag tyckeratt det känns bra att vi har lyckats samla enmajoritet i utskottet för att vidta ett antal åtgärdermot den ekonomiska brottsligheten. Det är förvissosom säger -- mycket mer behövergöras på det här området. Men det får inte bli så attvi inte gör någonting och blir totalthandlingsförlamade därför att så mycket behövergöras i kampen mot den ekonomiskabrottsligheten.Jag tycker att det är en viktig markering frånriksdagens sida att vi nu vill se ett betydligt högretempo i kampen mot den ekonomiskabrottsligheten. Jag yrkar bifall till utskottetshemställan.Anf. 100 () replik:Herr talman! Jag vill bara helt kort understrykavikten av ett samlat grepp. Det är olyckligt attåstadkomma en lagstiftning och enannan . Det är anledningen tillatt vi i det särskilda yttrandet har pekat på allt detmaterial som finns utöver dessa 36 motioner. Viräknar med att det nu tas ett samlat grepp omlagstiftningen på det här området. För den somskall lagstifta i olika enskildheter är det annarsomöjligt att stifta bra lagar.Anf. 101 HANS () replik:Herr talman! Det är väl riktigt att det behövs ettsamlat grepp. Men jag vill påpeka att vi på flera avpunkterna inte föreslår ett införande avny lagstiftning, utan vi föreslår att man snabbtsätter i gång med det utredningsarbete som behövsför att just kunna ta ett samlat grepp.Jag vill påstå att de borgerliga partiernas agerande iden här frågan leder till att man ytterligare förhalarkampen mot den ekonomiska brottsligheten. Vimåste få mera av aktiviteter och praktiska åtgärderoch mindre av tal om hur viktigt det är att bekämpaden ekonomiska brottsligheten och tal om ettsamlat grepp som i praktiken leder tillhandlingsförlamning. Vi måste ha åtgärder!Anf. 102 () replik:Herr talman! Det är ju precis det jag säger!Om vi skall se närmare på vem som har stått föraktiviteterna kan jag nämna att jag var på en hearing om hur man skulle kunnakomma till rätta med den ekonomiskabrottsligheten med hjälp av förvaltare. Detmaterialet finns med i det material som nuföreligger för behandling. Det finns färskare ochbättre material än det som är . Menaktiviteten är som sagt stor, och den har inteminskat sedan vi fick en borgerlig regering.Anf. 103 HANS () replik:Herr talman! Jag vill bara göra kommentaren attjag förstår att hellre vill tala ombörjan av 80-talet än om vad som regeringen i dagåstadkommer.Anf. 104 ():Herr talman! En av de motioner som behandlas idet här betänkandet gäller utvidgad giltighet avåtertagandeförbehåll; det är en motion som jag harväckt. Jag ser att utskottet för sin del inte är berettatt nu förorda någon utvidgad sakrättslig giltighetav återtagandeförbehållen. Man hänvisar till attfrågan kan komma att ytterligare övervägas vid denberedning av bl.a. ochInsolvensutredningens betänkanden som pågår iregeringskansliet. Jag får väl då närmast uttryckaförhoppningen att den beredning som pågår iregeringskansliet kommer att leda fram till att maninför utvidgat återtagandeförbehåll vid försäljning.Den nu genomlidna lågkonjunkturen har på ettenligt min mening påtagligt sätt visat på behovet aven förändrad lagstiftning. Det är också intressantatt notera att såväl somSvensk handel förespråkar utvidgatåtertagandeförbehåll. Det är organisationer somstår företagen mycket nära och som har sett vadsom hänt under den process som pågått under desenaste åren. Erfarenheterna visar att leverantörersom sålt varor på kredit med återtagandeförbehållsedan inte fått separationsrätt till varan vidutmätning hos köparen eller i dennes konkurs,eftersom köparen har haft rätt att förfoga övervaran före betalning. I stället har säljaren då fått enoprioriterad fordran, som sedan mycket sällan hargett utdelning i köparens konkurs. I åtskilliga fallhar följden då blivit att även säljaren försatts ikonkurs, och sedan har det uppstått endominoeffekt. Den dominoeffekten tror jag att vialla har kunnat uppleva eller vara åskådare till påett eller annat sätt.Leverantörer har också omvittnat attkonkursgäldenärer agerar oseriöst och strax förekonkursen köper på sig onormalt stora lager. Efteratt ha köpt ut tillgångarna ur konkursboet börjar desedan om verksamheten med befintlig orderstockmen utan leverantörsskulder. Ett sådant agerandeleder självfallet till en snedvriden konkurrens.Jag tycker att de invändningar som utskottetrefererar mot återtagandeförbehåll mycket nogabör vägas mot de påtagliga fördelar som finns medett utvidgat återtagandeförbehåll.Utskottet säger bl.a. att tillfälligheter kanske skullekomma att avgöra vilka borgenärer som gynnas viden gäldenärs insolvens om man inför ett utvidgatåtertagandeförbehåll.Man kan bara säga att tillfälligheternas inverkanredan i dag är giltiga när det gällerföretagshypoteket -- kanske i ännu högre grad. Detär ofta inte helt klart vilken egendom som omfattasav företagshypoteket. Varulager kan exempelvistömmas snabbare än väntat på grund av en storförsäljning, medan inköp och produktion liggerefter. Den som bedriver verksamhet kan när somhelst sälja tillgångarna och sedan eventuellt leasatillbaka dem eller överlåta fordringar tillfactoringbolag.Många av de argument som har tagits fram mot ettåtertagandeförbehåll har knappast sådan tyngd attde uppväger de fördelar som skulle uppnås om ettutvidgat återtagandeförbehåll skulle införas.Herr talman! Min förhoppning är alltså attregeringen skall komma med ettförslag i den här frågan, gärna i samband med denhelhetsbedömning som övriga talare har efterlyst.Anf. 105 () replik:Herr talman! Jag vill bara säga att dennaredovisning visar hur angeläget det är att man tarett samlat grepp.Jag kan peka på en sak. Om jag levererar varor tillett företag skulle jag med ha rätt att hämta hem dem. Om jagdäremot dagarna innan har levererat tjänster harjag inte mycket att hämta. De är redan levereradeoch går inte att plocka tillbaka.Det är inte lätt att uppnå rättvisa i alla lägen. Mendet gäller att få den totala bilden. Det är lättare omman ser allt på en gång.Anf. 106 ()replik:Herr talman! anförde en avhuvudinvändningarna mot ett utvidgatåtertagandeförbehåll.Det blir svårigheter beträffande tjänsteföretagen.Det går inte att med ett utvidgatåtertagandeförbehåll uppnå de fördelar som kanuppnås för övriga företag. Men man får ju övervägaom det är relevant i sammanhanget. Är det inteviktigt att de små producerande företagen och dehandelsföretag som levererar varor kan få enförbättrad ställning?Jag tror att vi som har sett dominoeffekterna underde i samband med konkurser har fåtten tankeställare. Erfarenheterna från länder somhar ett utvidgat återtagandeförbehåll visar att vi böröverväga en sådan lagstiftning i vårt land.Anf. 107 () replik:Herr talman! Jag vill bara säga att jag delar denuppfattningen. vill jag peka på de småkonsult- och serviceföretagen som har lidit oerhörtoch råkat ut för dominoeffekterna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )10 § Anslag till polisväsendetFöredrogsjustitieutskottets betänkande1993/94:JuU19 Anslag till polisväsendet (prop.1993/94:100 delvis).Anf. 108 ():Herr talman! I justitieutskottets betänkande nr 19behandlas frågor om anslag till polisväsendet, menutskottet har också tagit ställning till ett stort antalmotioner som bl.a. rör åtgärder mot ekonomiskbrottslighet och en del andra lagstiftningsfrågormed anknytning till polisväsendet.Jag vill börja med att säga några mer allmänna ordom polisväsendet för att sedan i huvudsak ägna migåt åtgärderna mot den ekonomiska brottsligheten.Det står fullständigt klart att det behövs en modernoch effektiv polis i om vi skall ha framgångi det brottsbekämpande arbetet. Polisens roll ochverksamhet i samhället är av stor betydelse förmedborgarna. En välorganiserad och effektiv polisbidrar i hög grad till medborgarnas välfärd ochkänsla av trygghet och säkerhet. Dagenspolisverksamhet präglas av såväl positiva sommindre positiva inslag. Ambitionerna är högtställda, och vi har en i grunden välutbildad ochvälutrustad polis.Det återstår emellertid en hel del innan vi kan sägaatt polisen fungerar så bra som vi vill att den skallfungera. Alltför få brott upp. Polisen är intetillräckligt synlig i vardagslivet. Organisationer ochverksamhetsformer behöver anpassas bättre till enny tids brottslighet och brottslingar. Den tekniskautvecklingen på en mängd områden ställer ökadekrav på såväl polisens utrustning somarbetsmetoder.Mot den bakgrunden är det bra att regeringen påsocialdemokratiskt initiativ har tillsatt enpolisutredning. Utredningens uppdrag är att bådetitta på den centrala polisorganisationen ochutvärdera de förestående regionala och lokalaförändringarna, med anledning av detbesparingsbeting på somriksdagen beslutade om sedan.Jag tror att det är nödvändigt att man tar dettasamlade grepp över polisverksamheten som helheti och inte låter detta driva vind för våg.Därför är det bra att denna polisutredning hartillsatts och att den har så vida direktiv som den har.Jag skall inte närmare beröra polisfrågornagenerellt utan går över till åtgärderna mot denekonomiska brottsligheten. Detta är en fråga somhar debatterats intensivt i och i samhälleti övrigt . Regeringen harintagit en mycket passiv inställning. Vi frånoppositionen har fått vara pådrivande när det gällerarbetet.Den ekonomiska brottsligheten har nått ensådan omfattning att man kan säga att den hotargrundvalarna för en sund marknadsekonomi ocht.o.m. för det demokratiska samhällsskicket.Skalbolagsaffärer, konkursbedrägerier,brottsligheter i samband med bank- ochfinanskrisen och momsbedrägerier är exempel påolika former av ekobrott som bedrivs i storomfattning.Den ekonomiska brottsligheten snedvriderkonkurrensen och utgör därmed ett hot mot ensund marknadsekonomi. I flera branscher harbrottsligheten blivit en del av förutsättningarna förnäringsverksamhetens bedrivande. Den alltmeromfattande ekonomiska brottsligheten visar attaffärsmoralen håller på att luckras upp på ett sättsom bara för ett knappt decennium sedan varotänkbart.Avancerade brottslingar har ofta juridisk ochekonomisk expertis till sitt förfogande. Dettaställer allt större krav på utredare, åklagare ochdomare att följa och analysera kompliceradesamband. Ett nytt inslag är den ökadebrottsligheten med internationell anknytning.Myndigheterna är dåligt rustade för att mötaen sådan utveckling.Det står klart att det finns många förlorare när detgäller den ekonomiska brottsligheten. Någraskadas direkt och påtagligt. En del blir arbetslösa isamband med konkurser. Seriösa företagare mistersina företag eller dras själva in i brottsligheten.Myndigheternas arbete blir svårare och meratungrott.Den ekonomiska brottsligheten leder också till attdet blir svårare att genomföra en rättvisfördelningspolitik. Hederliga medborgare fårbetala högre skatter och avgifter än vad som annarshade varit nödvändigt. Om människor upplever attvissa personer kan undandra sig att bidra till attfinansiera vår gemensamma sektor finns det enuppenbar risk för att skattefiffel och svartarbetesprider sig. Härigenom hotas helasamhällssolidariteten.Den långsiktiga utvecklingen är mycketillavarslande. Om inte kraftfulla åtgärder sätts insnarast kan vi snart nå en punkt då brottslighet ochillojalitet blir en mer eller mindre integrerad ochoupplöslig del av det ekonomiska livet. Ekonomiskbrottslighet kan komma att bli en normalföreteelse, ja rent av en affärsidé inom vissabranscher. De sociala värderingarna hotar attförskjutas bort från ett hederligt, lojalt ochsolidariskt beteende. Man säger: Kan de så kan jag.Kampen mot den ekonomiska brottsligheten måstemot denna bakgrund vara ett högt prioriteratområde i samhällets brottsbekämpning. Statensmål och uttalanden när det gäller insatser mot denekonomiska kriminaliteten måste kännas som ettstöd för alla som arbetar med dessa frågor.Resurserna för den här brottsbekämpningen måsteöka och garanteras . Om kampen mot denekonomiska brottsligheten skall kunna bliframgångsrik krävs en rad konkreta åtgärder. Detkrävs en central ledning och en kraftfull styrningfrån regeringens sida.Förändringar måste ske inom alla områden. För detförsta måste man förebygga och förhindra brottgenom lagstiftning och kontrollåtgärder. För detandra gäller det att upptäcka, anmäla och utreda debrott som begås. Det kräver en effektiv granskningfrån myndigheter och konkursförvaltare. Men detkräver också ökad uppmärksamhet frånmedborgarnas och organisationernas sida, inteminst de fackliga organisationerna.Vidare kräver det tillräckliga personella resurser,juridisk, ekonomisk och teknisk kompetens,effektiv organisation och utveckladearbetsmetoder. Det krävs en effektivare och meralättillämpad lagstiftning.Detta är en rad åtgärder som behövs för att vi skallkunna bli effektiva i kampen mot den ekonomiskabrottsligheten och inte -- så som det har varit undernågra år -- ständigt förlora terräng i förhållande tillden här typen av mycket grov och allvarligkriminalitet.Från oppositionens sida har vi gång på gångkritiserat regeringen för passivitet i den här frågan.Passiviteten har varit påtaglig. Regeringen inleddesin regeringsperiod med att ta bort den ekonomiskabrottsligheten som prioriterat område för Polisen idet brottsbekämpande arbetet. JustitieministerGun förklarade att ekonomisk brottslighetbara drabbar samhället och inte enskilda. Det varmotiveringen till att man tog bort prioriteringen förkampen mot den ekonomiska brottsligheten.Under de gångna två åren har vi gång på gång krävtökade insatser. Vi har då mötts av det entydigabeskedet att det inte behövs, det finns inte resurseroch man behöver inte sätta in nya åtgärder.Därför kan vi nu med tillfredsställelse konstateraatt har tagit ett kraftfullt initiativ för attgöra någonting åt den här typen av brottslighet.