prot · GI0910 · 1994-10-18 00:00:00 — Därför är utbildningsministerns beskedhär mycket klargörande och välkommet.Anf. 96 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag har varit utbildningsminister baraen men jag har hunnit träffa en del studenterbåde här i och genom förenadestudentkårer. Mitt intryck är att studenterna är mycketoroliga över detta. De kan inte förstå det här systemet.I Svenska Dagbladet kunde vi läsa om attantagningssystemet uppfattades som en djungel avolika bestämmelser och villkor. I den lägesrapportsom jag just har fått från den utredning som sysslarmed detta, 93, sägs på ett mer försiktigtbyråkratspråk: Systemen och deras effekter är svåraatt överblicka. Inte minst är det oklart hur de fungerarur den enskilde sökandens synpunkt. Vi har fleraindikationer som tyder på att den nuvarandeantagningen inte fungerar tillfredsställande. Det äralltså litet försiktigt uttryckt.Vad som ligger bakom detta är helt enkelt attstudenterna inte vet vad som gäller. Det är mer ellermindre en sinkadus om man kommer in på enutbildning. Det beror på vilken skola man har sökt tilloch vilka villkor som gäller just där.Ett sådant system kan vi inte ha. Därför har jagbeslutat att utfärda tilläggsdirektiv för dennu sittande utredningen så att den forcerar det härarbetet. Men det är likväl så attantagningsbestämmelser inte kan ändras på kort tid.Därför vågar jag inte utlova några förändringar förräntidigast till vårterminen 1996.Anf. 97 ():Fru talman! Inlägget från utbildningsministernvisar att redan har en god insikt i vad dethandlar om när det gäller antagningssystemet. Det äralltså fråga om ett virrvarr och ett sammelsurium.Studenterna är naturligtvis de som kommer i kläm idet här systemet.Jag vill betona en gång till att jag är glad för attutbildningsministern säger att vi inte kan ha ett sådantsystem. Det måste ersättas, och vi skall ha ett rättvistantagningssystem. Då kan vi ocksåkomma till rätta med den sociala snedrekryteringen.Anf. 98 ():Fru talman! Den bild som utbildningsministern nuytterligare tydliggör med exempel från Stockholmstämmer väl överens med dels den lokala kunskapsom jag har från det sydligare , dels frånandra delar i landet, där oroliga elever vänder sig tilloss politiker just med frågan: Vad är det egentligensom gäller?Även om vi är medvetna om att ettantagningssystem formellt inte kan ändras från denena dagen till den andra är det här beslutet värdefulltfrån två utgångspunkter: dels därför att det klart ochtydligt visar att det kommer att ske förändringar föratt garantera likvärdigheten och rättssäkerheten, delsdärför att det kortsiktiga perspektivet ger tydligabesked till dem som håller på att experimentera attde genast skall stänga experimentverkstaden.Överläggningen var härmed avslutad.37 § Svar på fråga 1994/95:52 om den högreutbildningenAnf. 99 Utbildningsminister ():Fru talman! har bl.a. medhänvisning till en tidningsintervju med mig frågat migvad jag avser att göra för att den högre utbildningen iSverige även fortsättningsvis skall hålla hög kvalitet.Resurstilldelningssystemet för grundläggandehögre utbildning bygger på ersättning för studenteroch deras prestationer. Det har påpekats att det finnsrisk för att det systemet kan leda till sänktakvalitetskrav. Om det verkligen förhåller sig så harjag ännu inte tillräckligt underlag för att avgöra.Den särskilda utredaren av universitets-och högskolereform, , som jag nysstalade om, har som en av sina huvuduppgifter attfortlöpande följa och rapportera om effekter avresurstilldelningssystemet. Jag vill bl.a. avvakta dessaerfarenheter innan jag tar ställning till det eventuellabehovet av förändringar av systemet.Jag vill avslutningsvis framhålla att det ärsjälvklart att varje universitet, högskola ochläroanstalt har ansvar för kvaliteten i sin utbildningoch i sin verksamhet. Kvaliteten är i hög gradberoende av kompetensen hos de lärare och forskaresom medverkar också i grundutbildningen.Professorerna har ett särskilt ansvar att medverka föratt entusiasmera och engagera studenterna i studierna.Anf. 100 ():Fru talman! Jag tackar utbildningsministern försvaret och vill helhjärtat instämma med honom i densista delen av svaret om det egna ansvar som varjehögskola har för kvaliteten och att professorerna harett särskilt ansvar.Som jag förstår har utbildningsministern och jagsamma åsikt om att kvalitet utvecklas bl.a. i ettkritiskt, konstruktivt samtal i en miljö där studenteroch lärare tillsammans försöker att gå framåt.Vad jag hängde upp mig på i artikeln, om jag skallvara uppriktig, är att journalisten redogör för attutbildningsministern har talat om "konsultsnack" närdet gäller utvärdering och kvalitetssäkring.Å ena sidan kan man naturligtvis säga så. Å andrasidan kan man stödja sig på erfarenheterna avlångvariga arbeten som pågår och har pågått i mångaländer. Det handlar just om hur man använder ochutvecklar kvalitet. Är det möjligt att mäta kvalitet?Hur skall man i så fall göra? De internationellaerfarenheterna speglar respektive landskvalitetsbegrepp. Det är inte möjligt att kopiera dettatill andra länder, men att diskutera kvalitet ochkvalitetsutveckling när det gäller högre utbildning ärinte någon fluga som är inne just nu.Jag skulle också kunna anknyta till den diskussionsom fördes den förra gången som det gjordes en sådanhär stor utökning av antalet platser på universitet ochhögskolor. Då fördes sammadebatt. Man befarade också då att kvaliteten skulleundermineras. Den reform som vi nu diskuterar harföljts av en rad krav på högskolorna och universiteten,just för att detta icke skall hända.Jag har ytterligare en fråga tillutbildningsministern. Anser utbildningsministern attde kvalitetskriterier som vi arbetar med är tillfyllest, eller bör de utvecklas och utvidgas ytterligare?Anf. 101 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag är helt överens med MargittaEdgren om att det är oerhört centralt medkvalitetsprogram och arbeten med att utvecklakvaliteten i utbildningen. Det är en självklar uppgift ialla utbildningssystem. Det är sannerligen inte någotfel med det, tvärtom.Vad jag tillät mig att kalla för konsultsnack - låtvara att det är en aning vanvördig formulering - varföreställningen om att det exakt går att mätakvaliteten och på grundval av sådana mätningartilldela den ena eller den andra högskolan någonguldpeng för att man har uppnått ett särskilt braresultat.Jag tror för det första inte att det är möjligt; jagtror att det kommer att leda till godtycke. För detandra tror jag att det kommer att leda till att vissahögskolor genom olika finurligheter får mer pengar änandra. Därmed bidrar man till en skiktning avkvaliteten i stället för det motsatta.Man kan lika gärna vända på resonemanget ochsäga att de skolor som inte har en tillräckligt högkvalitet borde få extra resurser för att kunna höjakvaliteten.Jag tror över huvud taget inte på detresonemanget. Vi måste göra vad vi kan för attförbättra förutsättningarna ute på lärosätena så där kan höja kvaliteten. Jag är helt för att mandär skall bedriva ett arbete med kvalitetsprogram,men jag tror inte att vi skall använda detta system somen grund för allokering av resurser.Jag vill bara tillägga att vi står inför ett stortproblem i , liksom i andra länder. Vi vill utökaantalet studerandeplatser; det är vi säkert överens om.Vi vet att vi har oerhört ont om pengar, och vi villsamtidigt höja kvaliteten. Därför har vi en svårekvation framför oss. Jag medger gärna att jag intehar någon enkel lösning på det problemet.Anf. 102 ():Fru talman! Nej, vi är helt överens om det. Det ärväl ingen som har en enkel lösning på det problemet.Kvalitet är ju, på detta område liksom på andra, enfråga om omdöme. Det handlar om vissa situationer,personer och insatser. Därför kan man inte användasamma mätinstrument på alla ställen. Man måstestudera den process som försiggår på varje universitetoch högskola. På något vis måste man försöka mätaden eller göra den tydlig.Det pågår ett imponerande arbete just . Dettasker utifrån det faktum att man ändå har sagt att enliten del av resurserna skall kopplas till hur dettaarbete genomförs och vilka effekter det har.Utbildningsministern säger att det är omöjligt attge resurser utifrån ett kvalitetsarbete. Det handlar juom en liten del. Om den lilla delen har haft dennaeffekt redan nu bör man inte säga blankt nej utan setiden an.Anf. 103 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är helt riktigt. Vi skall ta del averfarenheterna av den pågående utredningen. Vi skallockså försöka skaffa oss kunskaper på annat sätt omhur kvalitetssituationen är.Däremot tror jag inte att vi skall ha ett system sombygger på att resurser fördelas utifrån mätningar somnödvändigtvis blir mycket osäkra.Jag har uppfattningen att det under de senaste årenhar funnits en vanföreställning om dessa mätningar -det handlar inte alls om några politiska indikationer.Jag vill just kalla det för konsultsnack när man sägeratt man kan mäta varenda aktivitet i samhället och pågrundval av det fördela budgetresurser. Det går inte.Det leder till godtycke. Det är detta som jag har tagitupp.Anf. 104 ():Fru talman! Till en viss del är vi överens. Det viskall försöka få grepp om är processen och inte iförsta hand resultatet. Det är processen i sig som göratt funderingar och ett aktivt arbete för att förbättrakvaliteten sprider sig inom högskole- ochuniversitetsvärlden.Vi är helt överens om att det är svårt att få greppom detta. Men att processen pågår är ändå oerhörtviktigt.Om jag får lov att ta utbildningsministerns tid ianspråk vill jag säga att det finns en delkvalitetsfaktorer som vi under dessa år har varitöverens om i t.ex. utbildningsutskottet. Vi har bl.a.gång på gång i våra skrivelser slagit fast attjämställdhet är en fråga om kvalitet. Instämmerutbildningsministern med mig i det?Anf. 105 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag instämmer fullständigt.Överläggningen var härmed avslutad.38 § Svar på fråga 1994/95:53 om älgsjukanAnf. 106 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig på vilketsätt regeringen avser att medverka till att kartläggaorsaken till den svenska älgsjukan så att den kanbekämpas.Den första upptäckten av älgsjukan gjordes 1985.Sedan dess har forskning bedrivits om sjukdomensorsaker. Man har olika teorier om orsaken.Luftföroreningar, virusangrepp, kopparbrist eller engenetiskt betingad nedsättning av immunförsvaret ärnågra teorier.För att få reda på orsaken eller orsakerna krävsfortsatt forskning. Forskning kostar pengar.Regeringens medverkan blir då i första hand att se tillatt det finns ekonomiska resurser för att bedriva denforskning som behövs.Regeringen ställer medel ur Jaktvårds- ochviltskaderegleringsfonderna till Naturvårdsverketsförfogande för viltforskning. beslutar om användningen avmedlen efter särskilda ansökningar.För att möjliggöra studier av de särskildaälgproblemen i ökades anslagen förviltforskning med drygt 800 000 kr.För innevarande budgetår står tillNaturvårdsverkets förfogande för viltforskning.Avslutningsvis vill jag nämna att Statensveterinärmedicinska anstalt har en viktig roll när detgäller att kartlägga orsakerna till Älvsborgssjukan.SVA disponerar urJaktvårdsfonden för sin viltverksamhet.Anf. 107 ():Fru talman! Jag ber att få tacka jordbruksministernför svaret. vill jag önska henne lycka till iuppdraget som jordbruksminister.Älgsjukan är fortfarande en gåta. Forskarna har ju- som jordbruksministern säger - en klar bild avsymtomen hos de sjuka älgarna, men orsakerna ärfortfarande dolda i mörkret, och teorierna är många.Vi vet också att älgsjukan är koncentrerad tillViskadalen i . Hos de sjuka älgarna harforskarna hittat ett tetrovirus som kallas . Dettillhör samma familj som hiv.Om sjukdomen orsakas av tetroviruset är riskenför spridning stor. Tonvikten i forskningen läggs nupå att klargöra virusets roll. Det är bra, men forskarnahar också slagit fast att det är viktigt att man tittar påoch tar reda på vilken roll försurningen eller andramiljöfaktorer spelar för älgsjukans uppkomst.Det är allvarligt om det är människans påverkanpå naturen som har gett grogrund för sjukdomen. Dåfinns det risk för liknande epidemier även hos andradjurarter. Att studera miljöfaktorerna,miljöföroreningarnas betydelse, är därför nödvändigt.Det skulle därför vara intressant att höra vilken viktjordbruksministern fäster vid att öka anslagen tillforskningen om miljöföroreningarnas betydelse. Vivet ju att Viskadalen är det mestförsurade området i Sverige.Anf. 108 Jordbruksminister ():Fru talman! Det är alldeles riktigt att denkunskapen finns. Det finns även en mängd annankunskap som forskarna har tagit fram, men det finnsockså många frågetecken. Det finns svar som vi skullevilja ha men som vi ännu inte har.Det är också riktigt att det område i Västergötlandsom vi talar om hör till de mest försurade i landet.Men det konstiga är att det finns andra områden somär lika utsatta utan att vara särskilt drabbade avälgsjukan. Man har diskuterat barkgnagning. Den ärfortfarande huvudsakligen lokaliserad till Viskadalen.Det man funderat på, men inte har något svar på, ärsambandet mellan älgsjukan och barkgnagning.Sedan till frågan om mer pengar. Jag kan nämnaatt det finns ytterligare 1,5 miljoner som är beviljadefrån miljöforskningspengarna. Det är inte regeringensom explicit talar om hur de olika forskningspengarnaskall användas. Det regeringen och gör äratt uttala att man anser att vissa områden är viktiga.Därmed ger man en signal till dem som handharpengarna.Med tanke på den budgetsituation i övrigt som vibefinner oss i just nu kan jag inte stå här och ochutlova nya pengar att disponera inom en ram för justden här typen av forskning.Anf. 109 ():Fru talman! Jag kan ändå tolkajordbruksministern på det sättet, att det läggs stor viktvid att man bör forska om miljöförstöringen ochmiljöföroreningarnas betydelse för älgsjukan. Manborde därmed också kunna ge signaler om hur medleninom fonden skall disponeras för att forska ytterligareom detta.Det är klarlagt att pengar till forskning omälgsjukan inte har ökat trots att man frånforskningshåll kan peka på att man hittar nya vägaroch att man känner det nödvändigt öka dessa röngenom ytterligare forskning.Det är också viktigt att komma ihåg att detgivetvis finns lokal anknytning. Det skulle varaintressant att höra vad jordbruksministern kan tänkasig att ta för inititativ för att starta en diskussion ochen process när det gäller de lokala föroreningarna ochdessas betydelse för älgsjukan.Anf. 110 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag vill påminna om attföroreningsproblematiken och miljöfrågorna intesorterar under utan underMiljödepartementet och miljöministern. harregeringen givetvis ett kollektivt ansvar förmiljöfrågorna oavsett vilken fackminister som har detmer direkta ansvaret.Eva gjorde en liten felsägning i sittsenaste anförande. Anslaget har faktiskt ökat och ärnu 3 miljoner. Det är en fördubbling jämfört medförra året.Som jag tidigare sade ser jag inte någramöjligheter att utöka ram. Jagdelar verkligen uppfattning om viktenav att man prioriterar detta område. Det går framsignaler från till . Designalerna får utgöra en grund för en fördelning inomden ram på 8,7 miljoner som finns.Anf. 111 ():Fru talman! Ett sådant här samtal, en debatt ochen offentlig diskussion, kommer givetvis att skapa etttryck i frågan, och det är jag tacksam för.Jag är dessutom tacksam för att MargaretaWinberg understryker att detta är miljöministernsbord. Jag antar därför att kommeratt ta kontakter för att driva detta arbete vidare.Det gläder mig att jordbruksministern tar den härfrågan på stort allvar. Jag kommer med starkt intresseatt följa ministerns agerande i den här frågan, och jagser fram emot en framtid för skogens konung.Överläggningen var härmed avslutad.39 § Svar på fråga 1994/95:54 omÖstersjölaxenAnf. 112 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat vilkaåtgärder jag avser att vidta för att rädda dennaturlevande laxen i redovisade påregeringens uppdrag en utvärdering av de åtgärdersom har vidtagits för att skydda dennaturreproducerande laxen i och föreslog enhandlingsplan för det fortsatta arbetet. Dåvaranderegeringen delade i beslut den 2 juni 1994Fiskeriverkets bedömning av allvaret i situationen förden naturreproducerande laxen i ochunderströk behovet av att kraftfulla åtgärder vidtas föratt förbättra densamma.Fiskeriverket beslutade att underår 1994 avlysa laxfisket i samtliga älvar med vild lax iNorrbottens, och länoch i de befintliga fredningsområdena utanför dessaälvar.Vid mötet med för Östersjöni september agerade kraftfullt för enbegränsning av havsfisket efter lax men lyckades intefullt ut få gehör för ståndpunkterna bland övrigaÖstersjönationer. Kommissionen beslutade dock attrekommendera att totaluttag begränsas från600 000 till 500 000 laxar. Kommissionen beslutadeockså att tillsätta en särskild arbetsgrupp undersvenskt ordförandeskap med uppgift att se överförvaltningen av lax i Östersjön.För egen del delar jag bedömningen av allvaret isituationen för den naturreproducerande laxen iÖstersjön. Jag vill dock understryka att det ankommerpå att med stöd av fiskeförordningenbesluta om de föreskrifter som behövs till skydd förden naturreproducerande laxen. Regeringen avser attinom ramen för för Östersjönfortsätta att kraftfullt verka för en begränsning avhavsfisket efter lax.Anf. 113 ():Fru talman! Först vill jag tackajordbruksministern för det uttömmande svaret.Bakgrunden till min fråga är att Fiskeriverketsstyrelse inte har levt upp till intentionerna från i våras.Då fattades beslutet om ett stopp för laxfisket iNorrlandsälvarna. Tanken var att det skulle följas uppmed ett beslut om totalt laxfiskestopp i ominte överenskommelsen om begränsning om kvoternakunde genomföras fullt ut.Nu har dessa förhandlingar inte gett avsett resultat.Kvoterna har begränsats, men inte alls så mycket somFiskeriverket ansåg vara nödvändigt. Trots detta harFiskeriverket inte beslutat om något ensidigt svensktlaxfiskestopp.Jag uppfattar detta som en klar orättvisa. Det ärdessutom en riskabel situation för laxen, som nuutsätts för ett obegränsat fiske inom den kvot som nufinns.Den förra regeringen hade en klar policy i den härfrågan. Man samarbetade bl.a. med om atträdda den naturlevande laxen i . Jag villfråga jordbruksministern om den nuvaranderegeringen avser att fullfölja denna policy.Anf. 114 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag vill återigen understryka vad somhar gjorts i frågan. Man har arbetat . Tyvärr fick vi inte stöd fullt ut.Det blev bara en sänkning från 600 000 till 500 000laxar, men det är ändå ett steg i rätt riktning. Det ärockså en framgång att vi dessutom har fått enarbetsgrupp under svenskt ordförandeskap som skallse över förvaltningen av lax i Östersjön.Jag har inte kunskap om vilka kontakter mellanSverige och som har tagits. Det är säkertriktigt det som sägs. Jag vill ändå understryka attFinland har överfiskat sin tilldelade laxkvot iÖstersjön. har alltså inte följt det förslag somhar lagts fram. Man har inte godtagit denrekommenderade laxkvoten, och det är ett bekymmeri sig.Vi har inte ministerstyre i . Det ärFiskeriverket som beslutar i frågan. Den förraregeringen gav inte direktiv till hur det skulle besluta,och det avser inte heller jag att göra.Anf. 115 ():Fru talman! Jag är väl medveten om attjordbruksministern inte kan utfärda några direktiv.Men signaler är viktiga i detta samhälle.Orsaken till att jag har aktualiserat den här fråganär att det just nu är ett mycket kritiskt läge förÖstersjölaxen. Enligt uppgift går det ut ca 450 000laxsmolt som inte är påverkade av M74, som är detstora bekymret. räknar man med att denmängden har begränsats till 75 000, 1996vara nere i 25 000 laxsmolt som går ut från våra älvartill Östersjön.Det innebär att läget är väldigt kritiskt och att vimåste ha ett snabbt stopp för laxfisket.Jag har uppfattat jordbruksministern så, att denförra regeringens intentioner skall fullföljas. Jagkommer personligen med stort intresse att följa denhär frågans vidare behandling.Anf. 116 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag vill bara tillägga att jag delar denförra regeringens oro i den här frågan.Anf. 117 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret.Överläggningen var härmed avslutad.40 § Svar på fråga 1994/95:76 om ett EU-medlemskaps betydelse för jordbruketAnf. 118 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig om vivid ett eventuellt medlemskap i kommer att kunnabehålla ett jordbruk i norra och utanatt kostnaderna för de svenska skattebetalarna ökar.En utgångspunkt för vid förhandlingarnaom villkoren för ett medlemskap i var att enöverenskommelse måste nås rörande tillvägagångssättoch metoder för att inom ramen för EU:s politik slåvakt om och utveckla jordbruket i norra , iskogsområden i samt på ochGotland.Förhandlingsresultatet innebär möjligheter attuppnå detta. Detta förutsätter dock en svenskmedfinansiering. Kostnaderna för skattebetalarna blirdärmed beroende av vilken ambitionsnivå Sverigeväljer att lägga sig på.Dessa frågor kommer att behandlas i kommandepropositioner eller redovisas i det sammanhanget.Anf. 119 ():Fru talman! Jag vill börja med att gratulerajordbruksministern till utnämningen. Jag vill ocksåpassa på att till jordbruksministern överlämna enbroschyr, den broschyr som är orsak till min fråga.Jag vill också lämna den till fru talmannen, eftersomjag precis har fått den i min hand.Den här broschyren har varit föremål för mångafrågor , och det kommerytterligare frågor.Min fråga gäller sidan 3 i broschyren, där det omjordbruk och fiske står: Svenskt jordbruk kommer attstödas på minst samma nivå som också i norraSverige. Produktionen kan därmed också fortsätta påoförändrad nivå.Jag delar den kritik som andra EU-motståndarehär i har framfört mot den härbroschyren, nämligen att den är alltför glättad.Min fråga är: Vad händer med skattepengarna omjordbruket kommer att stödas på samma sätt som också i norra och man där kan fortsättaatt hålla produktionen på oförändrad nivå?Jag tycker naturligtvis att jordbruksministerns svarinte är tillfredsställande. Om det går så illa den 13november att vi blir medlemmar i , om svenskafolket röstar ja, kommer det att bli fråga om kostnaderpå ca 20 miljarder - enligt vissa beräkningar kommerdet att handla om ytterligare kostnader av sammaomfattning. Det är alltså mycket pengar.Bönderna har fått 14 miljarder iomställningsbidrag för att ställa om jordbruket ochminska överskottet. har beräknat att detta, meddjurbidrag och annat som kanske inte ingick iomställningen, har kostat ytterligare. De svenskabönderna kommer alltså att få väldigt mycket pengar.En del av det som vi kommer att få tillbaka vid ettmedlemskap är ju att bönderna skall få del av EU:sjordbruksstöd. Jag vill veta om de miljarder sombönderna får tillbaka från EU ingår i det stöd somkommer att bli aktuellt för böndernas del. Hur stor delkommer de svenska skattebetalarna därutöver attbehöva stå för?Anf. 120 Jordbruksminister ():Fru talman! Jordbruket och EU är ju någotkomplicerat, och hur det skall bli är ju inte färdigt än.Vi avser att före folkomröstningen lägga fram sådanapreciseringar att det står klart för riksdagensledamöter, och därmed förhoppningsvis också förallmänheten, vad som gäller.Av medlemsavgiften, 20 miljarder,kommer drygt en fjärdedel att gå tillbaka tillbönderna. Det gäller inte alla bönder, utan bara demsom får del av arealstöd och djurbidrag. Därutöverkan man få programbidrag. Jag antar att det är dessabidrag som menar, eftersom det är desom i varierande grad skall medfinansieras av svenskaskattepengar.I vilken mån vi kommer att ha råd att ta emot dehär pengarna är just den fråga som vi sitter ochdiskuterar . De skattepengar som i så fall skullemedfinansiera de pengar som svenska bönder får avEU, måste ju vägas mot andra angelägna behov iSverige, såsom kommunbidrag och därmedbarnomsorg och sjukvård, infrastrukturutbyggnad,polisverksamhet och andra verksamheter som vianvänder våra skattepengar till.Vi har tidigt uttalat ett löfte om att svensktjordbruk kommer att stödas på minst samma nivå somi dag också i norra , dvs. ungefär samma saksom nu uttrycks i den här broschyren.