prot · GH0993 · 1994-04-21 00:00:00 — Han har tre reservationer,men det är bara en av dem som, på lång sikt,påverkar det statsfinansiella läget. Det ärreservationen där han yrkar en nedskärning avbeslutsramen för konstnärlig utsmyckning. I deandra två reservationerna behandlas det löpandeanslaget. Då har själva utgiften beslutats tidigare,så ramen ligger fast. Har man beslutat att göranågot får man sedan finna sig i att vara med ochbetala kostnaden. Skall man ha långsiktigabesparingar i det här sammanhanget är detbeslutsramen man skall påverka.Britta nämnde att de är väldigt föratt få i gång de satsningar som skall göras. Jagkan till viss del hålla med om detta. tydligen inte uppmärksammat att det finns enventil. Om det finns särskilda skäl kan man få sättai gång dem . Jag tror därför att det finns godamöjligheter att komma i gång. Jag vet att mångaföreningar med samlingslokaler har lämnat inansökan till om att få göra ombyggnadoch tillbyggnad. Planeringen är alltså långt frammeeftersom kön i lista över projekt som kangenomföras är ganska lång. Jag tror därför att detfinns möjligheter att mycket snabbt komma i gångi det här sammanhanget. Men det finns alltså enventil som gör att man kan få komma i gång litetsenare om det finns särskilda skäl.Eftersom min taletid nu är ute slutar jag här ochåterkommer i en replik.Anf. 74 ():Herr talman! För att inte skallvara tveksam om vad vi räknar med skall hända ihöstens val vill jag säga att vi naturligtvis räknarmed att komma tillbaka och ta överregeringsansvaret. Detta behövs framför allt förlandets skull.För de aktörer som arbetar med dessa frågor är detnaturligtvis mycket viktigt med en långsiktigplanering. De måste veta vilka regler som kommeratt gälla även än det innevarandebudgetåret. Eftersom propositionen i det här falletkan tydas så att stödet till konstnärlig utsmyckningkommer att försvinna, så tycker jag det är viktigtatt vi från vår sida markerar att för oss är det viktigtatt stödet är kvar.Centerpartiet talar ofta mycket vackert omallmänna samlingslokaler. Men, ,det är inte bara fagert tal som gäller, man skallockså upp till bevis. Det finns, precis som BirgerAndersson sade, många projekt som ligger i kö ochväntar. Det är kö om jag har fått rättinformation. Det finns alltså projekt. Vi anserdärför att det är angeläget att även för det härbudgetåret satsa ytterligare pengar.Det kan finnas särskilda skäl för att sätta i gång,säger , även om man satt en såsnäv gräns. Det var ju bra att i att den här gränsen är alldeles för snäv.Jag tycker att det hade varit bra mycket enklare omman ifrån början hade sagt att man kunde sätta igång . Då hade vi sluppit detförfarande vi måste ha med att finna ut vad som ärsärskilda skäl.Anf. 75 ():Herr talman! Jag börjar med de allmännasamlingslokalerna. Jag delar att de har en väldigt stor betydelse. Jaghåller också med om att kön är lång, men den harinte tillkommit efter regeringsskiftet, utan denfanns tidigare också.Sedan kan jag säga till att jag hartittat efter litet grand bakåt i tiden och sett efter hurmycket pengar som har anvisats i olikasammanhang för allmänna samlingslokaler. Jag kannöja mig med de två senaste åren.För /94 och nästkommandebudgetår har regeringen totalt anvisat 190 miljoner.Enligt Socialdemokraternas motioner har ni totaltbegärt 140 miljoner. Genom detta ROT-programhar tillkommit väldigt mycket mer än vad både nioch vi hade tänkt oss från början. Men jag tyckerdet är riktigt att man satsar hårt när det gäller justsamlingslokaler.Eftersom vi är inne på frågan om byggnader kan jagi detta sammanhang också nämna att det i det ROT-program som regeringen presenterade i början påmars avsätts väldigt mycket till kultursektorn. Närdet gäller kulturmiljövård och kulturbyggnader fårman 195 miljoner. Enligt Socialdemokraternasmotion, som kom till kulturutskottet, begärdeSocialdemokraterna 130 miljoner. Det innebär medandra ord att era önskemål mer än väl hartillgodosetts i sammanhanget.När det gäller statliga kulturbyggnader får man 100miljoner kronor. När de gäller de icke-statligakulturbyggnaderna kommer ett tillskott på 70miljoner. Ni hade er motion begärt 75 miljoner.Man kan nog säga att ni har fått era önskemåltillgodosedda även i detta sammanhang.Anf. 76 () replik:Herr talman! I den tidigare debatten klargjordeLennart mycket tydligt vår syn på de pengarsom genom överenskommelsen medarbetsmarknadsutskottet gick till ROT-åtgärderna.Därför tycker jag inte att jag behöver ta ytterligareen debatt om den frågan.Vi har en annan syn på detta. Vi menar att det somnu satsas gäller ett nytt budgetår. Det är också förett nytt budgetår som vi vill öka anslagen iförhållande till regeringens förslag.Arbetslösheten inom byggsektorn har aldrig varitstörre än vad den är . Det är en motivering sågod som någon för att man skall satsa extra påsådana åtgärder.Anf. 77 () replik:Herr talman! Jag vill återkomma till de allmännasamlingslokalerna. Jag nämnde de två senastebudgetåren, dvs. det budgetår som vi nu är inne ioch det kommande budgetåret. Där har totalt settfrån regeringen föreslagits och från riksdagenanvisats -- om dessa förslag går igenom, vilket vialla räknar med -- 190 miljoner. I era motioner harni begärt 140 miljoner.Jag tycker nog det måste sägas att vi frånregeringshåll också har försökt att ställa upp i dettasammanhang. Eftersom liksomSocialdemokraterna är ett folkrörelseparti har vimycket klart för oss hur värdefullasamlingslokalerna är.Vi kanske skulle kunna få ett litet erkännande isammanhanget. Här har vi faktiskt anvisat ganskamycket pengar till att modernisera, bygga om ochbygga till, samlingslokaler.När det sedan gäller ROT-programmet fördes iriksdagsdebatten fram ett alternativ om 2 miljarder.Om ansåg att 1,5 miljard var alltförlitet pengar hade det funnits möjlighet att stödja detalternativet. Jag kan förresten säga att jag i dettasammanhang stödde alternativet om 2 miljarder.Jag tror för min del att det är mycket viktigt att deolika byggobjekten kommer i gång snabbt. Detbehövs ganska stora satsningar. Det fanns medandra ord ett ytterligare ett alternativ att diskuterahär i riksdagen.Anf. 78 BO G JENEVALL (nyd):Herr talman! Jag förstår att inteär så intresserad av det statsfinansiella läget. Jagskall inte göra någon finansdebatt av detta. Jag villbara göra några korrigeringar.Birger antydde att vi i Ny demokratiinte skulle ha föreslagit besparingar. Vårareservationer innehåller de besparingar som vi harbegärt.Sedan vill jag påminna om en debatt som vi fördeför inte så länge sedan. Vi ville där t.ex. behållaförra årets anslag till länsstyrelserna, dvs. enminskning med 71 miljoner. Jag kan också nämnavårt förslag att minska bostadsbidragen till familjerutan barn med 510 miljoner.Anf. 79 ():Herr talman! Till att börja med vill jag upplysa BoG Jenevall om att jag är mycket intresserad av detstatsfinansiella läget. Det har jag varit här i och även somkommunalråd. Den delen har jag faktiskt försöktatt följa.Jag nämnde Ny demokratis tre reservationer. Jagkan tala om vilka de är. Det är reservation 1 tillBoU8 och reservation 2 till BoU9. Det är där somBo G Jenevall säger att han sparar väldigt mycketåt staten. Jag hävdar att det inte är någon besparingpå sikt. Det gäller inte beslutsramen, utan det gällerden aktuella utbetalningen under nästa budgetår.Däremot håller jag med om att det är en besparingi reservation 3 till BoU8, som gäller konstnärligutsmyckning. Den ramen vill Bo G Jenevall heltavskaffa. ligger vi på regeringssidan litet grandmellan Ny demokrati och Socialdemokraterna. Detär mycket möjligt att regeringen har hamnat väldigträtt i den föreslagna ramen för konstnärligutsmyckning.Jag vill också påminna om att den ramen har varit15 miljoner alltsedan den infördes den 1 juli 1987.Socialdemokraterna har kommit på att det nu äraktuellt med en ökning när man har kommit iopposition.Anf. 80 BO G JENEVALL (nyd):Herr talman! Det är alldeles riktigt att vissa avdessa besparingar är ett slag i luften. Det påpekadejag också i utskottet under ärendets behandling. avser sådana anslag som man inte kan påverka.Vi tycker att det är viktigt att även i detaljfrågornaskicka dessa signaler för varje budgetpost där vitycker att man kan spara. Det brukar vara så attdroppen urholkar stenen. Det är väldet vi får hoppas på.Anf. 81 ():Herr talman! Jag håller med Bo G Jenevall om attdet är viktigt att vi även tittar på detaljfrågorna.Många bäckar små gör en stor å, heter det. Men detjag hävdar i detta sammanhang är, att har vi tidigarefastställt en ram, innebär det ingenbesparing att justera anslag litet grand. Det tror jagnog att Bo G Jenevall håller med mig om.Bo G Jenevall har varit företagare. Han känner tillatt det kanske dröjer ett tag innan utbetalning görsom man åtagit sig att utföra någonting. Men manhar i alla fall bundit upp sig. Det är i så fall ramensom måste minskas om man skall göra en besparingpå sikt.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )11 § betänkande1993/94:NU20 (prop.1993/94:138).Anf. 82 ():Herr talman! Jag skall något kortfattat redogöra förden socialdemokratiska reservationen till dettabetänkande, som handlar om auktorisation ochgodkännande av revisorer.Regeringen vill undersöka om tillsynen avrevisorernas verksamhet kan bedrivas i privat regi.Det kan ju låta oskyldigt att göra en sådanundersökning. Men vi socialdemokrater är oroadeför att det skulle kunna leda till en privatisering.Vi kan inte se några fördelar med en privatiseringav denna verksamhet. Den har skötts avKommerskollegium på ett utomordentligt sättsedan början på 70-talet.Skälet till att fick dettauppdrag var att man var angelägen om att statengenom lag ställde krav på att revisionen i vissaföretag skulle utföras av kvalificerade revisorer. Vianser att detta skäl är lika giltigt somdå.Vi kan konstatera att regeringen nu satsar pårelativt omfattande åtgärder mot kvalificeradekonomisk brottslighet. Det vore mot denbakgrunden givetvis olyckligt om man lade nerdenna verksamhet och staten så att säga frånhändarsig möjligheten att ha kvar en kvalificeradrevisionsverksamhet.Jag har haft förmånen att sitta iKommerskollegiums styrelse tidigare. När jag satt i styrelsenkunde jag följa verksamheten. Jag såg då att denutfördes på ett mycket professionellt ochkvalificerat sätt.Jag menar att kraven på rättssäkerhet,konkurrensneutralitet och trovärdighet liksomoberoendet av partsintressen blir mycket svåra atttillgodose om man skall ha en privat lösning.Man har sagt att om inteKommerskollegium är lämpat att ha den häruppgiften bör en annan statligmyndighet vara lämplig. Man har talat omKammarkollegiet som en sådan myndighet. När vihar haft möjlighet att utfråga representanter frånKommerskollegium -- med bl.a. generaldirektörPeter Kleen i spetsen -- om den här frågan har vifått omvittnat det viktiga i att verksamheten skallfortsätta att ligga under en statlig myndighet.Herr talman! Med detta korta inlägg vill jag yrkabifall till den socialdemokratiska reservationengällande auktorisation och godkännande avrevisorer.Anf. 83 ():Herr talman! Betänkande NU20 som enligtrubriken handlar om Kommerskollegiumsönderfaller vid närmare betraktande i sex olikasakärenden. I fem av dessa är utskottet helt enigt isitt ställningstagande.Det är när det gäller det sjätte sakområdet, det somavser auktorisation och godkännande av revisorer,som utskottsmajoriteten har kommit fram till nu inte vill ta ställning till hur den framtidatillsynen över revisorerna bör bedrivas. Skälet tilldetta är att något förslag inte framläggs ipropositionen. Man hänvisar där i stället till att eninterdepartemental arbetsgrupp har tillsatts för attutreda frågan och att en proposition i ärendet äraviserad till slutet av maj 1994.Det kommer alltså att bli nästa som får taställning till det här förslaget. Ändå harsocialdemokraterna i utskottet valt att reservera sigoch uttalar i stället uppfattningen att det saknasanledning att utreda om en privat lösning kanåstadkommas.Det faktum att verksamhetkommer att koncentreras till det handelspolitiskaområdet, som var inne på,och att man därför inte naturligen kan behållaansvaret för tillsynen över revisorerna anser inteSocialdemokraterna vara ett tillräckligt skäl för enutredning. Det anser majoriteten, och jag yrkardärför avslag på reservationen och bifall tillbetänkandets samtliga hemställanspunkter.Herr talman! Jag vill också i korthet kommenteradet faktum att beslutet om revisorerna under mom.5 enligt handlingen är fattat utan demokrati har deltagit i beslutet. Det kantyckas vara en försumbar detalj om det inte var såatt inte heller någon företrädare för Ny demokratihar anmält sig som talare i kammarens debatt idetta ärende.Skulle det bli så att det inte dyker upp någonföreträdare för Ny demokrati har de än en gångmarkerat att de inte accepterar den tradition somfinns i , nämligen att vi fattar våra beslututifrån den förutsättningen att vi vet var vi harvarandra. I stället för att fatta beslut i enighet elleri vissa fall i oenighet kommer vi genom Nydemokratis initiativ att fatta beslut i omedvetenhet.Att detta arbetssätt lanseras av företrädare för ettparti som säger sig vilja öppna politiken motmedborgarna och t.o.m. i något enstaka fall rivariksdagshusets väggar är både beklagligt ochförvånande.Anf. 84 ():Herr talman! Det är riktigt i sak att vi kanske fåranledning att återkomma till den här frågan längrefram. Men det finns ändå ett befogat skäl att varaorolig för de privatiseringstendenser som densittande regeringen har visat på andra områden. Vianar att de också framskymtar när det gäller denhär verksamheten. Enligt vår uppfattning vore detdjupt olyckligt om det skulle ske en privatisering avden här verksamheten.Om det, mot bakgrund av den omorganisation avKommerskollegium som sker mot en merhandelspolitisk enhet, ändå skulle finnas skäl för attha kvar revisionsverksamheten som en statligmyndighet har regeringen faktiskt sagt attverksamheten skulle kunna läggas påKammarkollegiet. Det är förvånande att man harändrat uppfattning om detta så snabbt.Anf. 85 () replik:Herr talman! Jag vill bara citera det som står ibetänkandet, nämligen att: ''Regeringen betonaremellertid att systemet för auktorisation,godkännande och tillsyn måste byggas upp så attdet är tillfredsställande från rättssäkerhets- ochkonkurrenssynpunkt. Vidare måste systemet hastadga och trovärdighet samt vara oberoende frånolika partsintressen. Det markeras i propositionenatt en privat lösning förutsätter att statsmakternabeslutar om rättsregler för verksamheten och attstaten har inflytande och insyn bl.a. när det gällerkvalitetskontrollen. ''Detta skulle ju i så fall kunna överföras tillKammarkollegiet på det sätt som ReynoldhFurustrand säger utan att man behöver riskeranågon försämring i rättstrygghet eller försämradekrav på kvalifikationer för revisorerna.Anf. 86 ()replik:Herr talman! Mot bakgrund av vad finns det inte heller någon anledning att ensorda om att undersöka möjligheterna attprivatisera den här verksamheten. Om mannämner att verksamheten skall vara föremål förprivatisering anser vi att det kanske är andra skälsom ligger bakom.Anf. 87 BO G JENEVALL (nyd):Herr talman! Eftersom jag sitter som suppleant inäringsutskottet dröjde jag mig kvar för att lyssnapå debatten, inte minst eftersom vår representantinte är här.Jag vill kommentera det som sade.Jag finner det något underligt att vår representantsåtgärd nästan skulle ligga utanför demokratinsspelregler. Jag vill starkt protestera mot det.Vad jag förstår har han uppträtt mycket korrekt.Han har reserverat sig eller rättare sagt fått dettaget till protokollet att han inte har deltagit ibeslutet. Det är precis så det skall gå till enligtregelboken.Det är faktiskt så, , att utskottenutreder och rekommenderar kammaren för beslut.Det är faktiskt kammaren som fattar besluten. Jagtycker att detta var ett litet onödigt uttalande.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 20 april1993/94:136 av i (m) tilljustitieministern om den enskildes rättssäkerhet:Vik undan och försök inte förhindra brotteller.......?För sedan utfördes ett mycket brutalt mord iMalmö. Bakgrunden var att en man i 50-årsålderntalade om för en yngling att han inte skulle sparkapå en parkerad cykel. Ynglingen reagerade dågenom att följa efter mannen in i en trappuppgångdär han slog ihjäl honom.Med anledning av denna händelse harlänspolismästaren och polisfacket bestämt avråttfrån att ingripa om man inte till är säker påatt klara av en situation. Argumentet kan i förstoneverka rimligt men är och måste vara omöjligt attfölja.Skall vi inte våga säga nej till den som burdustkräver en cigarett? Skall vi stillatigande accepterahur en person stänker öl i en buss på övrigapassagerare? Skall vi inte kunna säga till ungdomarsom fördärvar i planteringar av rädsla för att en stensedan kastas igenom fönstret? Skall de som ordnaten privat fest inte kunna neka tillträde för personersom inte är inbjudna, utan att anlita uniformeradevakter?Om svaret blir att vi alltid skall stiga undan, ty ingenkan veta vad följderna blir, vart är då samhället påväg? Det måste vara rätt att inom rimliga gränserreagera och ingripa. Att i stället kalla på polis låtersig sägas, men tyvärr vet vi hur det ser ut ipraktiken. Ett polisingripande kommer i dessasituationer ofta för sent.Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att öka denenskildes rättssäkerhet?1993/94:137 av () tilljustitieministern om den ekonomiskabrottsligheten:Den borgerliga regeringens politik mot denekonomiska brottsligheten har präglats avpassivitet och i det närmaste direkt ovilja mot attvidta verksamma åtgärder.Redan när regeringen tillträdde 1991 förklaradejustitieministern att ''den ekonomiskabrottsligheten inte drabbar enskilda utan barasamhället''. Den ekonomiska brottsligheten togsockså bort som prioriterat område för Polisen.Detta var en illavarslande signal till debrottsbekämpande myndigheterna.I en skrift, ''Svart på vitt om bekämpning avekonomisk brottslighet'', utgiven av justitie-,finans- och näringsdepartementen, görs nu ettförsök att skyla över regeringens misslyckande.Skriften, som närmast har karaktären av enmoderat valpamflett finansierad avskattebetalarna, är en grov förvanskning avverkligheten.Två exempel kan illustrera detta förhållande.Inrättandet av en finanspolis, som i skriften sägsvara ett exempel på den borgerliga regeringenspolitik mot ekobrottsligheten, tillkom påsocialdemokratiskt initiativ. De borgerligaregeringspartierna motsatte sig förslaget, menriksdagen biföll det socialdemokratiska förslagetatt avsätta till inrättandet av ensvensk finanspolis.Då det gäller regeringens förslag om förbättradrättssäkerhet i skatteprocessen innebärförändringarna utan tvekan att skattekontrollenförsvåras. Den mycket defensiva skrivningen ibroschyren visar tydligt att även regeringen anseratt åtgärderna är tvivelaktiga frånekobrottssynpunkt.Även andra förslag i den stora rad av förändringarinom skatte- och uppbördslagstiftningen somregeringen föreslagit , harinneburit att kontrollen försvåras ochmöjligheterna till skattefusk har underlättats.Nu kommer också kritik från näringslivet mot denalltmer komplicerade skatte- ochuppbördslagstiftningen. Även Lagrådet har vidflera tillfällen påpekat att skatte- ochuppbördslagstiftningen har blivit onödigtkomplicerad. Skattereformens krav på ökadenkelhet i tillämpningen har i många fallkullkastats.Socialdemokraterna har i under degångna åren vid upprepade tillfällen lagt framförslag till åtgärder. harriksdagen, trots motstånd från de borgerligaregeringspartierna, fattat beslut om ett kraftigtresurstillskott för ekobrottsbekämpning tillskattemyndigheter, tull, kronofogdemyndigheter,polis och domstolar. Totalt har anslagit128 mer än regeringen föreslagitför nästa budgetår. har också påsocialdemokratiskt initiativ beslutat om att för ekobrottsbekämpning skallkoncentreras så att effektiviteten kan öka och destora ärendebalanserna kan nedbringas.Riksdagens revisorer har i sin omfattande rapportom den ekonomiska brottsligheten bl.a. dragitföljande slutsats: ''Bristen på samlad styrning avinsatserna mot den ekonomiska brottsligheten sesav revisorerna som en huvudanledning till attmissförhållandena på detta område har kunna växasig så stora. Det är inte tillräckligt med uttalandenom att den ekonomiska brottsligheten skallbekämpas. Det krävs också konkreta förslag ochåtgärder. En klarare och mera kraftfull styrningfrån regeringens sida är enligt revisorernas meningoundgänglig. ''Regeringen tvingas nu ompröva sin politik och följaupp beslut. Men regeringen gör detuppenbarligen litet motvilligt genom att tillsätta enny utredning om organisationen avekobrottsbekämpningen. Men som riksdagensrevisorer konstaterar är det knappast bristen påkunskap och annat utredningsunderlag som utgörproblem utan bristen på konkretabrottsbekämpande insatser och åtgärder frånregeringens sida.Jag vill mot denna bakgrund ställa följande frågortill justitieministern:1. Vilka konkreta åtgärder avser regeringen attvidta för att verkställa beslut om ökaderesurser till ekobrottsbekämpningen?2. Är regeringen beredd att vidta åtgärder så att enny samordnad organisation för bekämpande avekonomisk brottslighet kan träda i kraft redanunder ?3. Är regeringen beredd att, utöver den centraltsamordnade organisationen, tillskapa motsvarandesamordnade resurser regionalt och främst istorstadsområdena?4. Är regeringen beredd att göra en översyn avlagstiftningen i syfte att förenkla och samordnaregler så att man försvårar för ekobrottslingarna attutnyttja lagstiftningen för sina syften?5. Anser regeringen det vara förenligt medgrundlagens krav på saklighet och opartiskhet(RF1:9) att, i en av regeringen utgiven och medstatsmedel finansierad informationsbroschyr,bedriva en ensidig och partipolitiskt inriktadagitation?13 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 20 april1993/94:464 av () tilljustitieministern om en ny Palme-kommission:Den 24 november 1993 beslutade om atten ny skulle tillsättas.Efter 4 månader vill jag nu fråga justitieministernhur beslut har hanterats och efterföljts.1993/94:465 av (-) tilljordbruksministern om jakt på stora rovdjur:Järvstammen har minskat kraftigt i Norrbottensfjällvärld . Enligt nyainventeringar finns nu bara 60 järvar i länet mottidigare 100. Den enda rimliga förklaringen ärförföljelse, vilket styrks av många kända fall avtjuvjakt och utgrävda järvlyor, säger , rovdjursforskare på Naturvårdsverket.Helt nyligen fick vi åter läsa om en grym järvjakti . I försökte en järvkomma undan sin skoteråkande plågoande innanden dödades. Spåren visade att järven körts på fleragånger under förföljelsen.Alltför ofta får vi vetskap om de grymma jakternasom pågår i vår fjällvärld, detta trots allakonventioner som skrivit under och delagar som stiftats. Så här kan det väl ändå inte fåfortsätta?Min fråga till jordbruksministern:Vilka åtgärder tänker jordbruksministern vidta föratt åtminstone försvåra möjligheten att bedriva dengrymma jakten på våra stora rovdjur?1993/94:466 av (-) tilljordbruksministern om minskning av antalet renar:Problemet med för många renar och tusentals renarpå förbjudet område har bara blivitstörre. En ortsbefolkning som ständigt varit utsatthar inte erhållit något stöd av myndigheter, tvärtomhar man fått erfara att lagar och förordningar intebehövt följas.Ett glädjande undantag har skett i Jämtlandslän. Med länets landshövding i spetsen har enöverenskommelse slutits med Handölsdalenssameby om en minskning av renantalet. Det visadesig att det fanns 16 400 renar inom samebyn mot dettillåtna 6 000.Att det fanns så mycket ren som dettillåtna antalet överraskar ingen som bor iNorrland. Tvärtom kan det inte uteslutas attsituationen är ännu värre på andra håll.