prot · GI0927 · 1994-11-22 00:00:00 — Stödet tillavbytarverksamheten är ett exempel på en sådanstödform.Jag förutsätter dock att jordbruksnäringen självkommer att ta ansvar för att avbytarverksamhetenkan fortsätta. pågår det diskussionermed berörda parter i denna fråga.Den föreslagna besparingen kommer troligtvis attleda till ökade kostnader för jordbrukarna. Samtidigtkommer fler företag att få möjligheter att konkurrerapå marknaden och erbjuda avbrytartjänster. Konkur-rensen i sig bör kunna leda till minskade kostnadersom kan uppväga det uteblivna subventionsbeloppet.Anf. 21 ():Herr talman! Jag får väl börja med att i god ord-ning tacka för svaret, även om jag är konfunderad.Men när jag hör jordbruksministern gång på gångsäga "avbrytartjänster", kanske min oro för att detverkligen handlar om det besannas.Så sent som beslutade riksda-gen efter en särskild utredning att ett stöd till avby-tarverksamheten skulle ges även framgent. Däremotskulle subventionsgraden kunna sänkas från 60 till45 %. Om detta var vi alla, inklusive jordbruksmi-nistern, i eniga. Men Ny demokrati sattesig på tvären.Det är nu mycket förvånande att kunna notera attbara är regeringen beredd att radi-kalt förändra förutsättningarna för avbytarverksam-heten. Verksamheten berör faktiskt 8 000jordbrukare, bl.a. knappt hälften av landets mjölk-producenter. Ca 1 700 personer är fast anställ-da som lantbruksavbytare. Således hotas åtskilligasysselsättningstillfällen om stödet för denna verk-samhet rycks undan.Jag vill fråga jordbruksministern: inte detta ettmedvetet dråpslag mot speciellt de små jordbrukar-na? Tror verkligen jordbruksministern att man skallkunna driva avbytarverksamheten även ,när man har så ytterst små marginaler redan nu?Anf. 22 Jordbruksminister ():Herr talman! Att säga att det är fråga om ettmedvetet dråpslag tycker jag är att ta väl starka ord isin mun. beslutade vi inte enbart om att sub-ventionera avbytartjänsterna , utan vi ladeäven över socialförsäkringsskyddet på näringen själv.Med detta beslut följde en ganska stor summa pengar- i efterhand kan man t.o.m. tycka att den var välstor. Detta visar att vi inte har varit särskilt snålamot jordbruksnäringen, sett i ett historiskt ljus.Sedan dess har vi fått en ny regering samt ettbudgetunderskott och en statsskuld som vi har ärvt.Dessa har vi ärvt efter den borgerliga regeringen därbl.a. försöker vi att sanera dessa skul-der. Då kan ingen grupp dra sig undan ansvaret.Jordbrukarna är en sådan grupp som får vara medoch betala.De diskussioner som vi har med näringen förs iganska konstruktiv anda. Så jag ser ganska positivtpå en lösning.Anf. 23 ():Herr talman! Också jag hade hoppats att varkenjag som politiker eller bönderna ute i landet skullekänna att det ena dråpslaget efter det andra utdela-des. Men känner man faktiskt så. Jag tycker attdet är sjyst att kunna säga det även i den här debat-ten.Jag förstår inte hur en socialdemokratisk regeringkan rusta ner på det sociala området för bönderna.Huvudinriktningen är ju att skona den sociala verk-samheten i andra sammanhang. Det bör gå att förasamma resonemang kring lantarbetare som kringbyggnadsarbetare. När det gäller byggnadsarbetaregör regeringen allt för att få fram fler arbeten. Ettavvecklat stöd till lantbrukets avbytartjänst hotar påsikt 1 700 arbetstillfällen på landsbygden.Jag vill ställa en konkret fråga till jordbruksmi-nistern: Hur kan man lösa problemet med sjukdomoch olycksfall? Det finns bl.a. en djurskyddslag somtvingar bonden att ta hand om djuren även om han ärsjuk.Anf. 24 Jordbruksminister ():Herr talman! är det ju inte så att det enbart ärbönderna som grupp som "drabbas". Under de senas-te åren har grupp efter grupp - arbetslösa, sjuka osv.- drabbats. Trots att den tidigare regeringen gjordeså att dessa grupper drabbades lyckades den ändåmed konststycket att få till ett budgetunderskott somför dagen uppgår till 201 miljarder och en statsskuldsom uppgår till 1 232 miljarder. Därför har vi lagtfram förslag som drabbar barnfamiljer och pensionä-rer och som självfallet måste drabba även bönderna.Bönderna måste bära sin del av bördan.Tala om dråpslag! Vi skall nu bli medlemmar iden europeiska unionen. Det kommer att gynna engrupp alldeles speciellt, nämligen bönderna. Jagtycker nog att i det här sammanhanget är det att ta ilitet grand att tycka synd om bönderna.Anf. 25 ():Herr talman! Jag hade tänkt att vi inte skulle dis-kutera vem som har ansvar för budgetunderskottet.Men eftersom tog upp i frågan isitt andra inlägg, måste jag säga att den regering somtillträdde 1991 tog sannerligen över ett konkursbo.Vi i den regeringen gjorde allt för att sanera svenskekonomi. Det har dessutom rått en lågkonjunktur.Jag vill också uppmana ochden socialdemokratiska regeringen att de inte skallvara så fixerade vid att bara lägga fram besparings-förslag utan att se på vilka konsekvenserna blir. Minabsoluta övertygelse är att om regeringen fullföljerdetta förslag, är det ett sällsynt dåligt sätt att spara200 miljoner på. Jag har fortfarande ett visst hoppom att man skall göra reträtt och tänka sig för innanman lägger fram detta förslag.Anf. 26 Jordbruksminister ():Herr talman! Det är kanske meningslöst att dis-kutera historien, men jag vill påminna om att vi1991 hade en offentlig ekonomi i balans. sade att man gjorde allt för att rädda det somman betecknade som ett konkursbo. Ni lyckades dåinte särskilt väl, eftersom statsskulden under dessa årfördubblades. Facit är alltså inte så grant.Om man nu anser att vi inte skall spara dessa 200miljoner, kan jag kanske få ställa en motfråga: Vadskall vi då spara på? Skall bönderna inte behöva varamed om några besparingar? Jag kan försäkra Chatri-ne att detta inte är den första besparingen.Det kommer mera, som man säger på TV.Anf. 27 ():Herr talman! När det först gäller budgeten vetMargareta mycket väl att den nytillträddaregeringen åstadkom inget budgetunderskott 1991.Socialdemokraternas misstag - och det säger allaekonomer - är det som ladegrunden till den dåliga ekonomiska situation som vibefinner oss i.Angående besparingar har jag skrivit i min frågaatt det naturligtvis måste till sådana, men att manmåste spara på rätt sätt. Det finns ett annat förslagsom tar upp beredskapslagren, som vi kan diskutera.Där vi kan vi säkert komma överens om besparingar.Men jag försöker att sätta i fokus att vi skall spara påett så rätt och bra sätt som möjligt och att vi skall seefter vilka konsekvenserna blir.Jag har fortfarande inte fått svar på min fråga omvad den bonde skall göra som blir sjuk och ändåenligt lagen måste sköta sina djur.Anf. 28 Jordbruksminister ():Herr talman! Det står i det skrivna svaret på frå-gan att fler företag kommer att få möjlighet att kon-kurrera på marknaden och erbjuda avbytartjänster.Som jag sade diskuterar vi med näringen hur dettapraktiskt skall utformas.När det gäller beredskapslagren uppgår bespa-ringen till 100 miljoner. Men det är ganska litet settur budgetunderskottets och statsskuldens perspektiv.Vi gick faktiskt till val på att lova att statsskuldensutveckling skulle vara stoppad 1998. Då räcker detinte med en besparing om 100 miljoner på bered-skapslagren. Man måste ta till mycket kraftigareåtgärder, och det här är en början.Men har kanske andra förslagtill större besparingar att komma med.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1994/95:157 om miljöpoliti-kenAnf. 29 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat mig hurjag avser att uppnå av fastlagda miljömålvid minskade satsningar på miljöprogram inom jord-bruksområdet.Jag vill först slå fast att regeringens förslag tillmiljöprogram, som redovisas i proposition1994/95:75, innebär miljöåtgärder i svenskt jordbrukav större omfattning än vad som är fallet under inne-varande budgetår. Regeringen har i proposition1994/95:75 lämnat förslag till inriktning med stödtill bevarande av vissa från natur- och kulturmil-jösynpunkt särskilt värdefulla odlingslandskap, stödför att återställa och bevara miljön i miljökänsligaområden samt ett utvidgat stöd till jordbrukare somodlar ekologiska produkter på hela gården.Vad avser resursbehovet för föreslagna miljöåt-gärder kommer regeringen att lämna förslag i sam-band med budgetproposition. Förslagetkommer att innebära en mycket kraftig ökning iförhållande till nuvarande situation, trots det svårastatsfinansiella läge som vi befinner oss i.Riksdagen har beslutat om vik-tiga mål för livsmedels- och landsbygdspolitiken,mål som vi socialdemokrater har varit med om attutarbeta. Vi kommer att arbeta för att dessa måluppnås.Anf. 30 ():Herr talman! Jag vill tacka jordbruksministern försvaret.Något svar på min fråga, om hur man skall nåviktiga miljömålsättningar i jord- och landsbygds-politiken genom att minska miljöprogrammen, harjag inte fått. Det är verkligheten, . Ni avhänder er programmen för ekonomiskbärkraft och resurshushållande jordbruk. I den härpropositionen står det att dessa program skall utgå.I svaret ges ett löfte att ni skall återkomma mednya miljöpengar i budgeten. Vad är det värt ,när ni nu avhänder er de här möjligheternaatt få en miljösatsning?I kritiserar också en avSocialdemokraternas främsta miljödebattörer jord-bruksministerns förslag på miljöområdet. Han heterStefan och är väl känd. Han har varit viceordförande i . Han tar uppjust de mindre gynnade områdena, som får detbesvärligt med regeringens förslag. Han säger i :"Det är just bönderna i de här skogsbygderna somär de viktigaste naturvårdarna för att hävda denbiologiska mångfalden. De värnar om isärklass biologiskt rikaste landskap med massor avörter, insekter, fåglar och kryp - - -. "Är det inte så, , att ert förslagkommer att försvåra miljöarbetet högst avsevärt närdet gäller landsbygden? Varför avhänder vi oss depositiva delarna i EU:s program? Det handlar ju ihögsta grad om det, i programmen för ekonomiskbärkraft och resurshushållning.Jag har inte fått något svar på min fråga hur mangenom att avhända sig dessa miljöprogram skallkunna nå upp till de här målen i jordbruks- ochlandsbygdspolitiken. Jag önskar fortfarande få ettsvar.Anf. 31 Jordbruksminister ():Herr talman! frågar varför vi av-händer oss de positiva delarna i EU:s program. Fördet första gör vi inte det, även om vi kommer att draner på det. För det andra är det tyvärr så med EU:sjordbrukspolitik över huvud taget, att det som vikanske inte allra helst ville stödja får vi stöd för ur EU:s kassa. Det är arealstöd ochdjurbidrag, som utgår till vissa delar av landet. Detär intressant ur den biologiska mångfaldens perspek-tiv. Där får vi medfinansiera. Vi får delfinansiering,, eller av EU:s programpengar.I detta läge, som jag beskrev för ChatrinePålsson, med en statsskuld och ett budgetunderskottär det så att man måste prioritera. Den här regering-en prioriterar då ytterligare stöd till jordbruket, motkommunernas ekonomi, mot vägar, mot försvar ochmot allt vad det är som vi fattar beslut om här ikammaren. Vi håller just nu på med en sådan priori-tering, där vi konstaterar att de här delarna av jord-bruket får mer pengar än - dock inte likamycket pengar som den tidigare regeringen tydligenhade i sin kassakista.Anf. 32 ():Herr talman! Det är intressant att jordbruksminis-tern nu bekräftar att man har dragit ner ambitioner-na. Det är också intressant att hon säger attstatsskulden och budgetunderskottet gör att vi nu intekan satsa. Men det är ju därför som det finns änstörre anledning att se till att få de här programmen.Tyskland, , , Danmarkoch har sett till att få de här programmen,fast de inte har nått så långt som vi. Men här i Sveri-ge, där vi också lägger miljöavgifter på jordbruketoch verkligen strävar efter att nå ekologiskodling , skall vi avhända oss det härmiljöstödet. Det är för mig fullständigt ofattbart.Anf. 33 Jordbruksminister ():Herr talman! När det gäller ekologisk odling ärdet ett väldigt bra förslag som vi lägger fram, justmed tanke på vad jordbruksutskottet har sagt, dvs. att10 % av den konventionella odlingen skall varaomlagd till ekologisk odling fram till sekelskiftet.Därför har vi ett särskilt program för att kunna upp-nå detta mål, och det kommer att omfatta mer pengarän . utgår 12 miljoner för marknadsföring,rådgivning och information och 8 miljoner i areal-stöd. Dessa summor mångdubblas i det förslag somkommer till i januari.Det finns två principiella skillnader mellan denhär regeringen och den tidigare. För det första tyckervi annorlunda, t.ex. om det bärkraftiga programmet,som är ett rent inkomststöd. För det andra har vi intelika mycket pengar. Rättare sagt, vill vi på ett mycketmer allvarligt sätt än den tidigare regeringen se tillatt få balans i statens finanser.Anf. 34 ():Herr talman! Först måste jag notera att jord-bruksministern också vilseleder när det gäller detekologiska jordbruket och satsningen där. Jag kanåterigen hänvisa till , er egen tungemiljödebattör. Han säger att han är kritisk till rege-ringens stöd till just ekologisk odling, därför att detförutsätter att man ställer om hela gården till ekolo-gisk odling. I pengar räknat handlar det om en hal-vering av stödet. Kom då inte och tala om att ni villsatsa pengar här!Det är litet förvånande, mot bakgrund av att kdsoch Socialdemokraterna under den förra mandatperi-oden var rätt överens om att ha den här inriktningen,för att få en ökad satsning just på ekologisk odling.Sedan säger att det här stödetbara är ett rent inkomststöd. Det är också vilseledan-de. Det handlar om att vi skall bevara skogs- ochmellanbygderna, att de skall ha möjligheter och attdet måste bli en satsning på naturvårdsåtgärder där.Man kan alltså inte säga att det är ett rent inkomst-stöd. Detta är en del, som vi dessutom får från EUför att klara miljöprogrammen. Varför avhänder vioss detta, ?Anf. 35 Jordbruksminister ():Herr talman! Det låter som om allt vi får från EUkommer från himlen. Även om en del råkar kommafrån - som kanske inte är himlen - skall vimedfinansiera. Det tycks ha glömt. Vifår inte dessa pengar till . Vi får och omvi har tur . Men ofta får vi betala själva.Vi har inte de pengarna i lika stor utsträckning somden tidigare regeringen hade.Sammantaget finns det alltså en grupp i det härlandet som blir vinnare på ett EU-medlemskap, ochdet är bönderna, åtminstone på kort sikt. Det finnsingen anledning för oss att satsa så stora summorsom den tidigare regeringen ville satsa. Vi har näm-ligen inte så mycket pengar. Vi behöver pengar bådetill att sanera statsfinanserna och till att satsa påandra angelägna områden.Anf. 36 ():Herr talman! Dess värre får vi nu den definitivabekräftelsen på att den här regeringen har dragit nermiljöambitionerna jämfört med den tidigare rege-ringen. Det sägs rakt ut: Vi har inte så mycket peng-ar. Nej, man tar de pengarna. Dessutom låter manpengarna frysa inne, trots att de ju kommer frånannat håll. Det är häpnadsväckande.Sedan talar jordbruksministern om bönderna somen grupp och säger att det är deras pengar. Dettahandlar om miljöpolitik och om naturvårdsfrågor.Jag kan återigen citera i . När det gäller Nolabidraget, som fortfaran-de har en hyfsad nivå, säger han:"Vad ska vi ha Nolabidraget till om bönderna iSydsveriges skogsbygder redan tvingats lägga nedsina jordbruk därför att de inte kan försörja sig påsina gårdar? "Det undrar jag också.Detta är definitivt fel väg, ett varv till och försök komma tillbaka medett bättre förslag!Anf. 37 Jordbruksminister ():Herr talman! Får jag avslutningsvis hävda att viinte avskaffar pengarna till miljön och jordbruket. Viavskaffar inte pengarna till LFA-stöd, som gynnar dedelar av landet som vi har refererat till. Det är baradet att vi inte har råd att hålla stödet på den nivå somden tidigare regeringen hade, men det kommer attfinnas där - till gagn för miljön och till gagn förutvecklingen av landsbygden, i större utsträckningnästa budgetår än innevarande.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1994/95:146 om skärgårdar-naAnf. 38 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag vill till att börja med gratuleraPär Nuder till riksdagsledamotskapet för Stockholmslän.Herr talman! har frågat mig om rege-ringen avser att beakta skärgårdarnas speciella pro-blem och förutsättningar när skall presenterasitt förslag till hur EU:s strukturfondsmedel för Sve-rige skall fördelas.Svaret på den frågan är ja.I det arbete som pågår inom regeringskanslietmed att ta fram förslag till avgränsning av s.k. 5-b-områden kommer skärgårdarnas speciella förutsätt-ningar att beaktas. Eftersom beredningsarbetet pågårkan jag inte närmare kommentera hur förslagetkommer att utformas eller hur mycket medel frånstrukturfonderna det kan komma att röra sig om.Anf. 39 ():Herr talman! Till att börja med vill jag tacka ar-betsmarknadsministern både för frågesvaret och förgratulationen. Jag får kvittera med en gratulation tillarbetsmarknadsministerskapet.Det är naturligtvis ett väldigt tillfredsställandesvar som arbetsmarknadsministern här har avgivit.Det är också ett förpliktigande svar att vi den dagsom beredningsarbetet är avslutat får en preciseringav hur stödet kommer att fördelas.Skärgårdsområdena har ju varitstyvmoderligt behandlade i regionalpolitiskt hänse-ende. Det har funnits förslag på bord omatt inplacera skärgårdsområdena i regionalpolitiskastödområden. De har avvisats.Jag har naturligtvis förståelse för att regeringenså efter EU-omröstningen inte har kommitlängre i sitt beredningsarbete. Men jag vill icke förtyhoppas att beredningsarbetet skall varaavslutat, eftersom jag tror att det dels är viktigt att deområden som kommer att få stöd från EU snabbt fårbesked, dels att de snabbt får ett besked om hur EU-medlemskapet konkret kan förbättra situationen ochlevnadsvillkoren, inte minst för de människor i deregioner som har röstat nej till ett medlemskap. Jagtror att detta är viktigt för den framtida processensskull.Sammanfattningsvis måste jag säga att det är etttillfredsställande svar. Jag ser fram emot den dag dåregeringen presenterar en precisering.Anf. 40 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag räknar med att vi skall kunnalämna in papperen till EU och attregeringen skall kunna behandla ärendet . Just nu pågår samtal i arbetsmarknadsutskot-tet mellan de olika politiska partierna.Jag är helt övertygad om att regeringen kommeratt lägga fram ett förslag som innebär att skärgårdenfår del av det s.k. 5-b-stödet.Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på fråga 1994/95:149 om ändringari arbetslöshetsersättningenAnf. 41 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig hur deförändringar som regeringen föreslagit i arbetslös-hetsförsäkringen kan ge en besparing på 2,6 miljar-der kronor.Regeringen har föreslagit en nedläggning av destatliga arbetslöshetskassorna och en återgång till deregler som gällde före . Därigenomsker en återgång till ett nolläge, kostnader och be-sparingar tar ut varandra.Utöver detta föreslår regeringen i samma propo-sition två nya besparingar; förändring av beräkningav normalarbetstiden och begränsning av ersättningvid fast deltidsarbete. Dessa båda nya besparingarberäknas tillsammans uppgå till 2,6 miljarder kro-nor.Anf. 42 ():Herr talman! Jag vill tacka för svaret. Det ärtrevligt att vi får diskutera något annat än ROT-avdrag och liknande som vi har gjort i tidigare debat-ter.Min fråga är givetvis föranledd av förslaget omatt avskaffa den obligatoriska arbetslöshetsförsäk-ringen. Det står i bjärt kontrast mot de budskap omjust arbetslöshetsförsäkringen som vi fick höra ivalrörelsen.Eftersom jag kommer från har jaghittat ett pressklipp från . "Blomman", nuvarande kollega till i regeringen, lovade bättre tider med Social-demokraterna. Nivåer, tidsgränser och ersättningarkommer att återställas om Socialdemokraterna vin-ner.Det är bara att konstatera att på ett antal punkterstämmer inte detta överens med det förslag som nuhar lagts fram, utan man drar in 2,6 miljarder frånmänniskor som är arbetslösa. Hur skall då dettaindiska reptrick gå till? Man säger ju att man nuförbättrar för arbetslösa som man drar in2,6 miljarder.Jag har inte fått något annat svar än en bekräftel-se på att regeringen nu med berått mod ställer tusen-tals människor utanför försäkringsskydd vid arbets-löshet. Vidare försämrar man försäkringsskyddet fördeltidsarbetslösa. Jag kan inte se att detta är ett brasätt att uppfylla de vallöften som gavs och de utfäs-telser som gjordes i valrörelsen vid tal ute på gatoroch torg samt på arbetsplatser.Anders , varför genomför ni detta? In-ser ni inte att detta kommer att hårt drabba dem somär arbetslösa, några som ni i valrörelsen sagt er viljaförsvara?Anf. 43 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! För att börja med det socialdemo-kratiska valmanifestet, så var det väldigt tydligt påett antal av de punkter som nu tar upp.För det första sade vi i valmanifestet ingentingom höjning av ersättningsnivåer. Vi talade däremotom att det inte kunde bli fråga om höjning av ersätt-ningsnivåer.För det andra angav vi i valmanifestet ganskatydligt vilka besparingar som skulle göras. Därutöversade vi också att vi av det svenska folket ville ha ettöppet mandat att göra ytterligare besparingar omstatsbudgeten krävde detta.För oss som företräder en rättvis politik är detoerhört viktigt att ha en statsbudget i balans. Jag vetatt de som far illa av en snabbt växande statsskuld äralla de människor som behöver staten på ett ellerannat sätt - den arbetslöse, den som bor i glesbefol-kade områden, den sjuke, den gamle.Att vi nu gör besparingar i statsbudgeten, kombi-nerat med skattehöjningar för dem som har råd attbetala mer skatt, syftar till att åstadkomma en rättvispolitik.Det vore glädjande om kunde med-verka till detta både när det gäller besparingarna ochskattehöjningarna för dem som har råd.Anf. 44 ():Herr talman! försöker att ut-öva monopol på att driva en rättvis politik. Vad vimåste diskutera är ju själva sakinnehållet och effek-terna för enskilda människor.Vi kristdemokrater är definitivt ute efter att föraen rättvis politik. Men det är inte länge sedan som vifaktiskt kunde höra från den tidigare regeringen justargumentationen att vi måste försvara välfärdengenom att klara budgetunderskott och statsskuld.Nu hör vi på fråga efter fråga här under fråge-stunden att detta nu är huvudargumentet förden nuvarande regeringen för att faktiskt göra detsämre för människor som i valrörelsen uppfattade detsom att Socialdemokraterna skulle göra förbättringarför dem.När det gäller grupper som drabbas av alladessa försämringar har jag fått uppgifter från Arbets-löshetskassornas samorganisation om att det i höggrad handlar om deltidsarbetande kvinnor. Ni gör detvärre för dem att bli arbetslösa. Jag förstår inte hurdetta kan gå ihop med en, som ministern säger, rätt-vis politik.Anf. 45 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! I stort sett alla besparingar i stats-budgeten drabbar dem som har det sämst ställt. Näs-tan alla reformer har tillkommit för att skydda densvage. Vi vet att man inte klarar att få ordning påSverige enbart genom skattehöjningar utan att detockså krävs besparingar.Det som förvånar mig är retorik,kopplad till de återförslag som ni framlägger. Manmåste nämligen, förutom besparingar, också genom-föra skattehöjningar.Tyvärr är det så att egentligen hu-vudsakligen är med på besparingar, och han är iväldigt låg grad med på skattehöjningar.Anf. 46 ():Herr talman! Ministern försöker att glida ur denhär debatten genom att nu tala om skattehöjningar.Jag har frågat vilka grupper det är som kommeratt drabbas av förändringarna i arbetslöshetsförsäk-ringen.Förslaget innebär ju att man ställer en gruppmänniskor utanför försäkringsskydd. En annan väl-digt stor grupp får alltså ett sämre skydd och ensämre arbetslöshetsersättning.I den förteckning från som jag refererade till redogör manmycket tydligt för vilka grupper det handlar om. Detgäller byggnadsarbetare, skogs- och lantarbetare,lärare utan fast tjänst, vikarier inom vårdsektorn -där finns många kvinnor - och anställda inom hotell-och restaurangbranschen samt också konstnärerexempelvis.Enskilda människor drabbas av dessa förslag.