prot · GI0937 · 1994-12-07 00:00:00 — Det är Sverigestätast befolkade område. Vi har där den absolut tätastebiltrafiken, och de allra största föroreningarnakommer just från biltrafiken. Detta måste vi förändra,och det gör vi inte genom att bygga en bro som skallavgiftsfinansieras.Sten skyller här helaÖresundsbroprojektet på . Det är otroligt.Det var som inte ville ha någon bro mellanHelsingör och , den närmaste sträckan.Det var som har sagt att bron skallavgiftsfinansieras och att det skall finnasstatsgarantier. Har verkligen inte svenskariksdagsledamöter haft några som helst egna åsikter idenna fråga? Är det ändå inte dags att ledamöterna iSveriges riksdag sätter sig ner och tänker efter vad"lilla " krav ställer till för del?Det är i sanning att hela detta projektomprövas, inte minst för del, StenAndersson och . Som jag tidigare sade fördet med sig oändligt svåra miljökonsekvenser förmånga människor, direkt via ochindirekt via ökade luftföroreningar. Vi har inte rådmed detta, vare sig ekonomiskt eller miljömässigt.Anf. 37 ():Herr talman! Jag noterar att vi som förespråkar enbro enligt inte har några somhelst faktaargument, till skillnad från den minoritetsom efter moget övervägande har valt att rösta på departier som inte förespråkar en bro. Argumentationenär ibland litet konstig.Det är väl inte så att danskarna har krävt att bronskall avgiftsfinansieras. Det har varit bestämt helatiden, ända sedan debattens begynnelse. Det somKerstin Warnerbring säger om det är ett nytt påfund.Som ledamot från skall man inte stå här ochprata om "lilla ". Det kan ju hända att mannågon gång hamnar i , och då är detuttrycket kanske inte det mest populära man kanåstadkomma.Herr talman! Om nu frågan är av en sådan dignitetoch betydelse som vi har fått höra här i kammaren , varför har då bara ett ytterst litet antal avmalmöborna röstat på de partier som har varitmotståndare mot bron? Det är ju bevisligen i Malmödet ena brofästet skall ligga. Beror det på attargumenten från motståndarna inte är bärande ellerberor det på att dessa tre partiers politik i övrigt är sålitet attraktiv, att människorna i allmänna och fria valinte kan tänka sig att lägga sina röster på dem?Anf. 38 ():Herr talman! Jag torde vid det här laget behövapåminna om att det han kallar för enminoritet är en mycket stor majoritet av helasvenska folket. Även längst uppe i norr är manengagerad i denna brofråga. Det är man helt enkeltdärför att man förstår att när staten så småningomkommer att få lägga så mycket pengar på dettabroprojekt, blir det inget över till regional planering,till de infrastruktursatsningar som behövs i resten avSverige.Vad gäller Skånedelen finns en mycket seriösundersökning som gjordes sent som visar atttre fjärdedelar av skåningarna inte är intresserade avnågon bro. Det säger faktiskt ganska mycket omtillståndet i Skåne.Sten återkommer ideligen tillvalresultatet. borde vara väl insatt iatt valresultat är något mycket komplicerat. Jag kanför övrigt nämna att nådde ett mycket gottvalresultat, speciellt i de valkretsar som berörs avCitytunneln och . Folk har klart sagtifrån att de inte är intresserade.Anf. 39 ():Herr talman! Hela är emot bron, enligtKerstin Warnerbring. Jag vet inte om det har varitnågon seriös omröstning om det. Jag noterar i alla fallatt de partier som klart och tydligt har sagt att de ärför bron trots detta har erhållit en överväldigandemajoritet i allmänhet och i synnerhet bland de skånskaväljarna. På valaffischer fanns bara nej ochåter nej till bron. Av malmöbornas 180 000 röster fickman . Så många ansåg alltså att Centernvar det mest gångbara alternativet.Herr talman! Jag noterar att ingen har svarat påmitt påstående om att en tunnel skulle vara denverkliga ekonomiska katastrofen. Om en tunnel inteskall skattefinansieras utan resenärerna fullt ut skallbetala varje krona av kostnaden, hur mycket skulle detkosta per person att färdas i en järnvägsvagn via entunnel mellan och ? Den summanlär bli astronomisk.Anf. 40 ():Herr talman! Tunnelalternativet har över huvudtaget aldrig fått någon riktigt ordentlig ekonomiskanalys, helt enkelt därför att man band upp sig förbroalternativet till att börja med. Den synnerligenundermåliga analys som gjordes av tunnelalternativetgav det inte samma ekonomiska villkor sombroalternativet.Sten sade i ett tidigare inlägg att detvore döden för järnvägen om vi byggde en tunnel istället för en bro. Det verkar som om den här bronhåller på att bli döden för järnvägen . SJliksom företagets danska motsvarighet börjar draöronen åt sig. De kommer att få betala en oerhört stordel av kostnaderna . De förstår att omtrafikavgifterna skall kunna finansiera helabroprojektet, måste avgifterna sänkas till en nivå sominnebär att SJ helt enkelt inte kommer att kunna klaraav sin trafik. Den kommer att gå med alltför stortunderskott.Det krävs en ordentlig ekonomisk analys avtunnelalternativet. Det har det alternativet aldrig fått.Herr talman! Låt mig konstatera att StenAndersson, i likhet med , inte har kommitmed något enda argument för denna bro. Han har intekommit med något argument, utan han har hållit påmed oseriöst tal om att riva broar som redan finns.Han vill inte se att detta nya projekt skulle innebäramycket svåra följder för både ekonomi och miljö här ilandet.Anf. 41 ():Herr talman! Jag noterar att analys nog knappast kan få högsta betyg.Om tunneln skall betalas fullt ut av dem som åkermed järnvägen blir det bevisligen dyrt. Det är bara attdividera kostnaden med antalet resenärer. Det finnsingen annan möjlighet.Vi som pratar för ja-sidan är mindre vetande,och vi baserar vårt ställningstagande på känslor. Dethar jag förstått. Den minoritet i som röstarnej besitter tydligen all världens klokskap. Om dettakan vi tvista. Men låt framtiden utvisa vem som harrätt.Herr talman! Jag är övertygad om att exakt sammasak händer med som har hänt med allaövriga broar i världen sedan urminnes tider. Initialthar det funnits ett motstånd. Efter hand har nej-anhängarna sedan reducerats i mycket storomfattning.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 16 §.) 5 § Handläggningen av prövningen av ansökanom en fast förbindelse över betänkande1994/95:BoU5 Handläggningen av prövningen avansökan om en fast förbindelse över (skr.1993/94:95).Anf. 42 ():Herr talman! Detta betänkande handlar om hurregeringen har handlagt prövningen av Öresundsbronenligt naturresurslagen och vattenlagen. FrånMiljöpartiets sida är vi mycket kritiska till hur det hargått till.Den tillåtlighetsprövning gjorde enligtnaturresurslagen gav ett klart nej till är inte tillåtlig enligt svenskmiljölagstiftning och inte heller enligt de miljömålsom riksdag har fattat beslut om.Det är nämndens slutsats, men så blir det inte.Regeringen hade förbehållit sig rätten att avgöratillåtligheten innan man tillät atttitta på ärendet. På det sättet förhindrar man en sakligmiljöprövning. Det blev en politisk fråga redan frånbörjan.För övrigt kom fram till precissamma sak när man gjorde prövning enligtnaturresurslagen, dvs. att projektet egentligen inte ärtillåtligt ur miljösynpunkt. Man sade inte nej, för maninsåg att regeringen redan hade fattat beslut om att detvar tillåtligt, och då tyckte man att det var bättre ochmer konstruktivt att falla till föga och i stället gå i pådetaljer. backade, om nikommer ihåg den historien. Det skrevs ganska mycketom det när det var aktuellt.På s. 11 i bostadsutskottets betänkande finns deten bilaga där utskottet går igenom hur besluten harfattats när det gäller . Den 23 mars 1991skrev regeringen på ett avtal med om attbygga . I det avtalet framgår klart ochtydligt att regeringen då ansåg att projektet vartillåtligt ur miljösynpunkt. Ändå skrev man in isamma avtal att två villkor skulle uppfyllas. Manskulle klara miljöprövningen, och man skulle klara detekonomiska kravet, dvs. att bron inte skulle kostaskattebetalarna ett öre. Det fanns alltså en motsägelseredan i avtalet.Detta har lett till litet olika tolkningar.Naturvårdsverket insåg att det egentligen betydde attregeringen sade ja redan då. Koncessionsnämndenkörde raka spåret och insåg att man naturligtvis skullepröva ärendet enligt svensk miljölagstiftning. Dåskulle det ju bli nej.Litet - - beslutaderegeringen att skulle prövas enligt 4kap. 2 § i naturresurslagen, vilket innebar attregeringen förbehöll sig rätten att göra den slutgiltigatillåtelseprövningen. På det sättet förhindrade manmiljömyndigheterna att avgöra frågan. Manförhindrade en saklig prövning. Man gjorde det till enrent politisk fråga från början.Det har dykt upp talare här , liksom mångagånger tidigare, som påstått att de skulle vara emotÖresundsbron om det visade sig att den skulle varaotillåtlig ur miljösynpunkt. De borde läsa innantill, ståför vad de säger och vara emot. Men saken är den, attdet är en rent politisk fråga. Man har från börjanbestämt sig för att man vill ha en bro av helt andraskäl än miljöskäl. Miljöskälen får inte hindra, utan detgäller att täcka upp.Bilaga 1 i bostadsutskottets betänkande ärtendentiös. beslut redovisasinte, och inte heller . I synnerhet närdet gäller framgår det klart attbygget egentligen inte är tillåtet. Det förbigås medtystnad. Detta visar att även bilagan är en politiskinlaga som gjorts för att rättfärdiga ett politiskt beslutsom fattades redan våren 1991.Herr talman! Om prövningen hade gjorts på rättsätt skulle regeringen naturligtvis inte förbehållit sigdenna rätt. Man skulle ha låtit miljömyndigheternagöra en saklig miljöprövning.Jag tycker att miljöprövningen borde ha skettenligt miljöskyddslagen, eftersom den mer entydigttar sikte på miljöproblemen. Naturresurslagen är förluddig. Olika intressen ställs mot varandra på ett sättsom inte gagnar miljön. Vägprojekt kan betraktas likamycket som riksangelägenhet som oersättliganaturtillgångar och miljövärden gör. Det är orimligt.Miljöprövningen har inte skett på det sättet.En sådan miljöprövning borde också ha föranlettsamråd med alla berörda Östersjöstater, eftersomÖresundsbron kommer att påverka hela Östersjönsekologi på ett eller annat sätt. Detta samråd skulle haskett öppet innan några beslut om tillåtligheten fattats- vare sig reellt eller formellt. Det har inte skett.Vad man gjorde var att i efterhand, när alla reellabeslut hade fattas mellan och ,skicka ut information. Då fick man ganska surareaktioner från . har manlyckats få andra stater att inte reagera alltför mycket -förmodligen genom utfästelser om att bron intekommer att påverka fisket negativt osv. De andraländerna har låtit sig nöja med det. Det har alltså integjorts en egen självständig bedömning avmiljöeffekterna i de andra berörda länderna, utan dehar låtit sig nöja.Hade man gjort en riktig miljöprövning och haftett rejält samråd hade man självfallet fått en heltannan situation. I princip borde varje Östersjöstat havetorätt i en sådan här fråga. Det handlar om en basalnaturresurs som hotas.Med det, herr talman, vill jag yrka bifall tillreservationen och också instämma i det yttrande somfogats till betänkandet.Anf. 43 ():Herr talman! Jag tänker inte kräva att riksdagengör en överprövning av regeringens handläggning avbrofrågan. Ett enigt jordbruksutskott konstaterar attdet inte är juridiskt gångbart. Den fortsattahanteringen av regeringens ärende får ske iRegeringsrätten. Om det krävs får ärendet granskas ikonstitutionsutskottet.Däremot vill jag kommentera det särskildayttrande som och enatsom, där det bl.a. skrivs att regeringensförprövningsrätt i tillståndsfrågan föregripit enallsidig miljöprövning innan bindande beslut fattas.Den förprövningsrätten bör avskaffas, vilketVänsterpartiet också krävt i en motion som avslogs ikammaren i förra veckan.Jag är övertygad om att en allsidigmiljökonsekvensbeskrivning av ärendet skulle givit ettentydigt besked om att bron inte skall byggas.Enligt naturresurslagen skall mark och vattenanvändas så att en ekologisk, social ochsamhällsekonomisk långsiktig hushållning gynnas. Enallsidig miljökonsekvensbeskrivning hade kommitfram till att en långsiktig hushållning innebär minskadbilism och flygtrafik till förmån för järnväg ochmodern miljövänlig sjöfart.Fyrfiliga motorvägar över en bro kommernaturligtvis att öka bilismen. Jag tror attprognossiffrorna för biltrafiken över bron är betydligtunderskattade. Det leder till ökade avgasutsläpp ochmiljökonsekvenser som inte alls är beskrivna.Biltrafikens luftföroreningar, framför alltkväveoxiderna, är ett hot mot naturen. tar emot25 kilo per hektar och lokalt så mycket som 60 kiloper hektar. är acceptabla värden. Utsläppenkommer att öka i ett område där av granarnaär allvarligt skadade och ek- och bokskogarna hotade.Järnvägstunnelalternativet är dåligt utrett, inte minstekonomiskt. Alternativa placeringar och lösningar ikombination med modern färjetrafik skulle ha utrettsgrundligt. och färja är mer fördelaktigt urmiljösynpunkt, eftersom vi måste minska vårenergikonsumtion inom samhällets alla områden.Transportsektorn är den sektor därenergikonsumtionen ökar mest. Det beror på bilismen.Långväga transporter måste samordnas bättre genomatt man förbättrar de kollektiva lösningarna. Nyamotorvägar är fel signal till transportsektorn.Den nuvarande lösningen har förordats avSkanlink-förespråkarna. Vägtransporter ärhuvudlösningen på transportproblematiken.Projektet har kommit att fokuseras runt huruvidagenomströmningen av vatten till skallkunna säkras genom den s.k. nollösningen. Man måstemuddra för att kompensera de avstängningsfaktorersom en ö, halvöar och betongblock utgör.Muddringsmetoderna är oprövade, och en radforskningsinstitut och enskilda forskare har kritiseratdem när de tagit del av broprojektets modellstudierom hur genomströmningen påverkas.Östersjön är ett ytterst känsligt ekosystem somredan i dag är svårt skadat av en rad mänskligaaktiviteter. Vissa områden hotas av kollaps. Envägledande princip i det avseendet bör bl.a. vara attinga ytterligare aktiviteter får tillåtas som kan tänkasförvärra situation. Det stämmer välöverens med den försiktighetsprincip som varmed och beslutade om under i globalamiljöfrågor.De ekonomiska beräkningarna har många redantagit upp under dagens debatt. Jag skall inte förlängadebatten med att ta upp dem, utom på en punkt. Detgäller att bron kommer att utsättas för hårt väder ochen tuff miljö. Det gör det svårt att bedömaunderhållskostnaderna. Inte minst Ölandsbroprojektethar ju visat det.Helt avgörande för beslutet om projektet ärnaturligtvis brons miljökonsekvenser. Förstörd miljökan inte ersättas med pengar. Därför räckerkonstaterandena från förmiljöskydd på tre grundläggande punkter för att avståfrån det här brobygget.De säger att bron inte kan ingå i ett framtidamiljöanpassat transportsystem eftersom vägtrafikenkommer att öka. Vattenströmningen genom Östersjönkan inte garanteras, och då skallförsiktighetsprincipen råda. De lokala och regionalanaturvärdena och naturresurserna hotas, bl.a. fisketoch miljöer i närområdet.I propositionen /91 står har en viktig rollvid beredningen av ärendet och skall ge en allsidigbelysning av miljöskyddsaspekterna. Nämndenavstyrker broprojektet enligt naturresurslagen i sittremissvar. Jag tycker att det är ett tungt vägande skälför att stoppa projektet och ett skäl för regeringen attåterigen titta på de föresatser som gällde införmiljöprövningen.Anf. 44 PER ():Herr talman! Den här frågan har stötts och blötts imånga år. Det är också en mycket stor fråga.Miljöhänsyn och försiktighetsprincipen borde frånbörjan ha väglett diskussionen. blev det i stället såatt man i första hand såg till de infrastrukturellaönskemålen och tänkta eventuella vinster. Förstdärefter tittade man närmare på miljö och hälsa.Samråd med de stater som indirekt berörs avbroförbindelsen och effekterna av denna har enligt vårmening skötts på ett icke önskvärt sätt.Östersjöstaterna borde ha varit med från början innanbeslut fattats. De borde ha fått delta i ett regelrätt ochomfattande samråd vad gäller bron. Det som skettliknar proceduren i en annan betydande havs- ochmiljöfråga, nämligen norrmännens planer och beslut iStortinget om provborrningar efter olja i Skagerrak.Men där är det som begärt, men ännu intefått, ett regelrätt samråd, inkluderandemiljökonsekvensbeskrivningar värda namnet. I denfrågan är alla partier i överens. Kravet påinflytande över de norska planerna är självklart. Vihävdar den nordiska miljökonventionen ochEsbokonventionen. Jag tror att vi alla gläder oss överde internationella överenskommelser som finns,inklusive Riodeklarationen.Vi borde självfallet ge Östersjöstaterna sammamöjligheter att sätta sig in i och kunna påverkabroplanerna i ett tidigt skede. Vi borde vara ettföredöme.Enligt vår och många andras mening ärÖresundsbroprojektet fel både ur miljösynpunkt ochur ekonomisk synpunkt. förmiljöskydd har i sitt yttrande anfört att Öresundsbronskulle strida mot gällande miljölagar på flera punkter.Detta borde vara tillräckligt för att avstå frånprojektet.Det är en bakvänd hänsynsordning att först vägaekonomiska, infrastrukturella, arbetsmarknads- ochnaturintressen mot varandra och ge alibi till projektetoch först därefter mer seriöst pröva de avgörandetunga miljö- och hälsofrågorna. Det är inte ettlämpligt prövningsförfarande om vi menar allvar medvåra internationella överenskommelser vad gällermiljö, och om vi, herr talman, menar allvar med vårtansvar och kommande generationer.Herr talman! Hur har det påpekatsatt miljön inte är förhandlingsbar. Jag yrkarnaturligtvis bifall till min reservation om kontakternamed andra länder och instämmer i ochVänsterns särskilda yttrande angåendetillåtlighetsprövningen enligt miljölagstiftningen.Anf. 45 ():Herr talman! Man kan naturligtvis hauppfattningar om provborrningar i , omhuruvida man skall bygga motorvägar i form avScandinavian Link, som har sagts här, eller omÖresundsbron.Men faktum är att nu har den här debatten pågåttunder snart . Det är inte detta som det härutskottsbetänkandet handlar om. Det handlar rentformellt om huruvida regeringen, utifrån de lagar vihar att fatta beslut kring, har skött det här. Vi har intefunnit att det finns något att erinra om i det fallet,även om man kan ha olika uppfattningar om enregering. Men detta handlar inte om det.Det som handlar om rättsliga och konstitutionellasaker handläggs naturligtvis i ivederbörlig ordning. Mot den bakgrunden yrkar jagbifall till hemställan i utskottets betänkande.Anf. 46 ():Herr talman! Jag förstår att intevill gå in i sakfrågan på ett mer detaljerat sätt. Det ärju pinsamt hur det här har hanterats. När det visar sigatt svensk miljölagstiftning inte tillåter ett projekt, närdet visar att regeringen har förbehållit sig rätten attpolitiskt avgöra en sakfråga och när det visar sig attdet inte har varit ett riktigt samråd med omgivandeländer som påverkas av detta passar man kanske helstoch tycker att bron skall byggas.I den reservation som finns i betänkandet påpekasatt regeringen bör ta de nödvändigakontakterna med övriga Östersjöstater i syfte att få tillstånd ett verkligt samrådsförfarande medmiljökonsekvensbedömningar som utförs självständigtav de berörda länderna. Där skall man verkligen vägaden eventuella nyttan av det här projektet mot derisker man tar, inte minst med hänsyn tillRiokonferensens uttalanden omförsiktighetsprincipen. Man måste ta hänsyn tillbetydelsen av de naturresurser som finns i Östersjönnu och . Det bör de andra länderna få görasjälvständigt.Ett sådant samrådsförfarande har egentligen inteskett. Det bör ske. Jag yrkar därför bifall tillreservationen.Anf. 47 ():Herr talman! Det är inte jag som gör politik avdetta. Jag skulle naturligtvis kunna diskuteraÖresundsbron, men det har man gjort under snart tretimmar här. har att granska enskrivelse från regeringen om huruvida det här harskötts enligt de lagar som finns. Det är det vi har atthandlägga i bostadsutskottet. Sedan får naturligtviskonstitutionsutskottet och andra instanser pröva dethär rättsligt från andra utgångspunkter.Anf. 48 ():Herr talman! Jag noterar att intekommenterar den reservation som finns fogad tillbetänkandet. Den går faktiskt ut på att man skallsamråda med Östersjöstaterna innan man går vidaremed projektet, och detta med anledning av denhandläggning som har varit. Det som redovisas närdet gäller den här handläggningen är att man harmeddelat de andra länderna, men man har inte haft ettreellt samråd. Det är en konkret brist här.Det har väckts motioner om detta från två partier, kdsoch , och det finns en reservation. Omman från majoritetens sida tycker annorlunda bordeman åtminstone kommentera reservationen.Jag hävdar fortfarande att ett samråd bör genomföras.Jag yrkar alltså bifall till reservationen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 16 §. )6 § -betänkande1994/95:BoU6 -Haga-Brunnsviken-Djurgården (prop. 1994/95:3).Anf. 49 ():Herr talman! ser mycket positivt påtillblivandet av en nationalstadspark inom Ulriksdal-Haga-Brunnsviken-Djurgården-området.Nationalstadspark är ett nytt begrepp som lagfästs inaturresurslagen och därmed ger ett övergripandeskydd mot fortsatt exploatering inom området somförändrar dess karaktär eller gör att det mister iomfång. Vi är särskilt nöjda med detta, eftersomVänsterpartiet varit pådrivande i frågan för att kommafram till detta beslut.Avgränsningen av området är vi inte riktigt nöjdamed. Det stärkta skyddet bör omfatta även områdetrunt KTH, , som medsina tidstypiska tegelbyggnader företräder justbegreppet kultur i natur, och Hjorthagenområdet, somär ett ovanligt lyckat exempel på funktionalismenssträvan att bygga högklassiga arbetarbostäder luftigtlagda i naturen.Hjorthagen är också viktig som en naturkorridormellan norra och södra . Just där finns entrång passage som behöver kompletteras medHjorthagenområdet för att säkerställa den ekologiskaspridningen inom hela området.Både området kring och hotas avstarka exploateringsintressen där natur- ochgrönområden kan tas i anspråk för trafikplatser ochutbredd bebyggelse. Det största hotet mot parkensöverlevnad är dock de planerade vägutbyggnaderna iform av och Österleden, med planer påända upp till sexfiliga stadsmotorvägar.Risken för ökade avgasutsläpp hotar denbiologiska mångfalden. De trafiktekniska lösningarsom gjorts av ekonomiska skäl ger inte det skydd somär nödvändigt för parkens fortlevnad. Det visar inteminst de olika förslag som kommun ochStockholms stad tagit fram, där Solnas förslag serbättre ut men är dyrare.Det räcker därför inte med att konstatera att kravetpå en utbyggd infrastruktur sammantaget skallmedföra en förbättring av miljön inomnationalstadsparken. Infrastrukturens utbyggnad skallgagna en långsiktigt hållbar utveckling inom parkenoch regionen i övrigt. Kortsiktiga ekonomiskaintressen får inte stå över långsiktiga miljöaspekter.Vänsterpartiet stöder också krav omatt ekologiska spridningskorridorer upprättas utanförområdet i det kommunala planarbetet för att bevaraden biologiska mångfalden inom nationalstadsparken.Ett biologiskt utbyte måste säkerställas. Annars finnsdet risk för försvagning av arternas möjlighet tillfortbestånd. Innan skötselplaner m.m. fastställsbehövs ett tillfälligt interimistiskt skydd upprättas såatt inte träd av misstag eller slarv huggs ner innanskötselplanerna är fastställda.Jag kan slutligen konstatera att begreppetnationalstadspark behöver lyftas fram medinformationsinsatser och andra åtgärder för att belysavad det är för något. Därför stöder jag Miljöpartietskrav att staten skall skjuta till medel. Det gäller inteminst för symbolvärdet att markeranationalstadsparkens status och för att visa sittengagemang i frågan.Detta område är unikt för . Men detfinns säkert andra områden i som kankvalificera sig för att få bli nationalstadsparker, t.ex.Slottskogen i eller området runt Uppsalaslott. Stor restriktivitet bör iakttas när man skallutnämna nya områden till nationalstadsparker.Regeringen bör därför ta initiativ till en utredningdär man dels upplyser intresserade kommuner av vadsom gäller för att inrätta en nationalstadspark, dels gören inventering av möjliga områden som kan varaaktuella.