prot · GH09109 · 1994-05-24 00:00:00 — Men eftersom det är en fråga om hurTelia AB tar ut sina avgifter är man inte beredd atttillstyrka ett särskilt undantag för dessa uppgiftersinförande.Av kommunikationsministerns svar kan man utläsaatt det borde vara möjligt för att undvika atti varje fall reklamskatten tas ut. Vi har ju enkvartalsavgift till ett belopp av , inkl. moms.Det finns också ett abonnemang som kallastelemini. Det borde alltså varamöjligt att införa -- om man inte vill bjuda pådetta -- ett abonnemang som kallas telemaxi somkostar i kvartalsavgift. Omkommunikationsministern är intresserad kan jag imin nästa replik tala om hur jag kommit fram tillden uppgiften.Anf. 23 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag representerar ju av ägandeti . I den egenskapen är det naturligtvis alltidintressant att hitta kreativa lösningar på de problemsom kunderna har. Jag ser därför, fru talman, framemot fortsatta förklaring av sittintressanta förslag.Anf. 24 ():Fru talman! För införandet av den separatakataloguppgiften tar ut en avgift på ,därtill kommer moms . Tillsammans medreklamskatten på blir beloppet 233 kr.Om man kunde ta ut detta belopp i form av enabonnemangsavgift slipper parterna betalareklamskatten på . Beloppet blir då ,vilket blir per kvartal -- men femtioöringenborde man kunna bjuda på. Abonnemangsavgiftenper kvartal blir då 361 kr.Det är väl ändå inte så, att Publimedia lever sitteget liv. Ägaren borde kunna ha litet inflytande.Jag frågar därför kommunikationsministern än engång: Är kommunikationsministern villig att verkaför att få detta företag litet mer konstruktivt i desssätt att tänka?Anf. 25 Kommunikationsminister ():Fru talman! Statens direktstyrning av verksamhetenhar därmed upphört. är ettkundorienterat företag. Jag är helt övertygad omatt inte minst den konkurrens som redanuppenbarat sig på den svenska telemarknaden göratt lyhördheten gentemot kunderna ökar dag fördag. Väldigt mycket talar för det; det kan man seinte minst av de mätningar som företaget självt gör.Jag är övertygad om att om framfördessa synpunkter till kommer man där att visasig lyhörd och ta till sig det som är konstruktivt ochmöjligt att genomföra.Anf. 26 ():Fru talman! Jag tackar kommunikationsministernför det goda rådet. Jag hoppas attkommunikationsministern i sina samtal med demsom representerar ägarna kan hjälpa till att fåbolaget ännu mera kundorienterat.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1993/94:539 omfosterhemsplaceringarAnf. 27 Socialminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att undanröjaeventuella vanföreställningar hos socialamyndigheter när det gäller fosterhemsplaceringarhos nära släktingar.Frågan ställs med anledning av ett uttalande av enprofessor i socialt arbete om att socialsekreteraremisstror mormödrar.Det är viktigt att öka medvetenheten om ochförståelsen för den roll som barnets bakgrund ochsläktförhållanden spelar. När barn förlorar sinaföräldrar eller när föräldrarna brister i sinomvårdnad av barnen kan släkten utgöra ett viktigtstöd.Socialtjänsten har kritiserats för attinte utreda barns förhållanden och behovtillräckligt väl inför familjehemsplaceringar. Bl.a.har kritiken gällt att haft bristandekunskap om barnets nätverk och därför inte tagittill vara resurser som t.ex. mor- och farföräldrar.Jag vill börja med att säga att det pågår en hel delutvecklingsarbete inom med syftetatt uppmärksamma barnen i individ- ochfamiljeomsorgens arbete med utsatta familjer.Mot bakgrund av den kritik som förekommit gavregeringen därtill iuppdrag att, i samarbete med myndigheter ochorganisationer som är verksamma inom området,utveckla familjehemsvården i landet. Inom ramenför detta arbete behandlas även frågorna kringvalet av familjehem och släktens betydelse förbarnet.I regi pågår också utbildningför att utveckla metoder att välja familjehem ochförbereda familjehemmet för sin uppgift.Jag anser att ytterligare åtgärder för närvarandeinte krävs från regeringens sida. Socialstyrelsenredovisar sitt uppdrag . Vi får då taställning till om ytterligare åtgärder behövs för attutveckla arbete när det gällerfamiljehemsvård.Anf. 28 ():Fru talman! Tack, socialministern, för svaret.Jag är nöjd med att socialministern klart deklareraratt det är viktigt att öka medvetenheten om ochförståelsen för den roll som barnets bakgrund ochsläktförhållanden spelar. Det är en viktigmarkering.Jag har en känsla av att det är litet grand av enförlegad 68-syn på familje- och släktförhållandensom finns kvar i vissa sammanhang inomsocialtjänsten. Jag generaliserar inte. I många fallsköter sina uppgifter bra. Mångasocialnämnder och socialsekreterare gör arbetetbra.Jag tycker att det är anmärkningsvärt när enprofessor i socialt arbetet gör ett sådant klartuttalande. Jag delar socialministerns uppfattningatt släktförhållanden spelar en viktig roll i dessasammanhang. Man skall inte undervärdera denätverk som släkten utgör för barnen i sådanasammanhang.Det aktuella fallet som refererades i enkvällstidning gällde en 54-årig mormor som ville tahand om sitt barnbarn. Vederbörande ansågs varaför gammal för att bli fosterförälder. Jag tycker attden formen av generella motiv är märkliga.Jg önskar att det skulle komma ut ett klart budskapfrån politiskt håll om att mor- och farföräldrar inteär diskvalificerade att bli fosterföräldrar i sådanasammanhang. Man skall inte heller därgeneralisera, utan socialnämnderna måste göravettiga prövningar.Fru talman! Jag tror att det är angeläget att vi fören öppen politisk diskussion om metodfrågor inomsocialtjänsten när det gäller denna form avangelägna beslut som fosterhemsplaceringar utgör.Jag vill ställa en fråga till socialministern. Går detatt få analys snabbare? har haft drygt ettår på sig. Jag menar att dessa frågor är så viktigaatt man skall försöka få fram snabba analyser frånSocialstyrelsens sida på den punkten.Anf. 29 Socialminister ():Fru talman! När vi gav uppdraget var vårbedömning att behöver tiden framtill för att fullfölja uppdraget. Jag vågarinte på rak arm svara på om det är möjligt attskynda på utredningen ytterligare. Men det kaninte handla om mer än månader som det är möjligtatt lägga utredningen närmare hitåt i tiden.När det gäller de grundläggande utgångspunkternaoch värderingarna är och jag heltöverens. Jag tror heller inte att det generellt sett,precis som säger, finns ett motståndmot detta synsätt inom . De undantagsom har rapporterats i medierna får snarare ses somundantag från huvudregeln. Men det är inte detenda undantaget. Det finns flera punkter som harvarit föremål för kritik. Det är det som liggerbakom det uppdrag som vi har givit Socialstyrelsen.Jag hoppas att de klara direktiv som om skall kunna gå ut . Omdet kan ske före den tidpunkt då det nu är tänkt attSocialstyrelsen skall ha fullföljt sitt uppdrag ellerförst då vågar jag inte ge något bestämt svarpå.Anf. 30 ():Fru talman! Jag tackar för detta. Jag är ocksåangelägen om att understryka att man inte skallgöra generella bedömningar när det gäller socialametodfrågor. Men jag tror att det är angeläget attvi för fram diskussionen kring sociala metodfrågorpå ett mer aktivt sätt än vi har gjort, inte minst närdet gäller den här formen av frågor. De är oftastbelagda med sekretess. De måste vara det. Manmåste sköta och hantera frågorna på ett sätt sominger respekt och där man inte röjer integriteten.Det var därför jag reagerade när en professor isocialt arbete gjorde denna mycket starkamarkering.Jag skulle än en gång vilja understryka att jag voretacksam om socialministern kunde se till att arbetetändå påskyndas i den mån det är möjligt. Jag troratt det är angeläget att vi kan föra framdiskussionen och debatten om svåra metodfrågor isocialtjänsten på ett konstruktivt sätt.Anf. 31 Socialminister ():Fru talman! Jag vill bara understryka det GöteJonsson säger om metodutvecklingen isocialtjänsten. Jag tror att det är viktigt. Alldelesbortsett från den konkreta fråga vi nu diskuterar ärdet ingen tvekan om att har ägnat förlitet intresse och uppmärksamhet åtmetodutvecklingsfrågor.Socialstyrelsen har en nyroll. Den handlar mycket om utvärdering,uppföljning och metodutveckling. VidSocialstyrelsen har det bildats någonting som kallasför CUS, dvs. Jag tror att det är en utomordentligt viktigverksamhet för att vi skall kunna utvärdera demetoder som används och få fram bättre metoder.Jag tror att det är viktigt för klienter,men det är också viktigt för att vi skall kunnaanvända resurserna i på ett effektivtsätt i framtiden.Anf. 32 ():Fru talman! Jag delar socialministerns uppfattningpå den punkten. Jag tackar för svaret och depositiva synpunkter socialministern har lämnatutifrån min fråga.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1993/94:531 om utfärdandet avfrämlingspassAnf. 33 Kulturminister ():Fru talman! har ställt en fråga tillmig om anknytningsinvandring till . Honhar frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för attändra praxis eller lagstiftning så att utlänning utanpass beviljas främlingspass och därmed uppskjuteninvandringsprövning när det är klarlagt att hangjort vad han kan för att erhålla passhandling vidsitt lands ambassad i Sverige.Huvudregeln enligt utlänningslagen är att enutlänning som reser in eller vistas i skall hapass. Undantagna är t.ex. utlänningar som har rätttill asyl och som beviljas permanentuppehållstillstånd. Då det är fråga om personersom åberopar anknytning som skäl föruppehållstillstånd och där det blir fråga omuppskjuten invandringsprövning är såledespassinnehav i princip en förutsättning för attuppehållstillstånd skall kunna medges.Frågan blir då, vilken önskar svarpå, i vilka fall svenskt främlingspass kan utfärdas dåhemlandspass saknas. Enligtutlänningsförordningen får , om enutlänning inte har någon handling som gäller sompass och saknar möjlighet att skaffa sådan handlingeller om det finns andra särskilda skäl, utfärdafrämlingspass för honom eller henne att gälla sompass.Utlänningsnämnden har i ett antal beslututtalat att främlingspass bör kunna utfärdas omutlänningen efter en passansökan hos hemlandetsmyndigheter i eller i hemlandet förvägratspass. Vidare anförde nämnden, och jag citerarnämndens beslutsmotivering, ''att främlingspassbör kunna utfärdas, om det med hänsyn tillutlänningens personliga förhållanden eller eljestskulle vara stridande mot humanitetens krav attmed ett avslag på ansökningen omuppehållstillstånd tvinga honom eller henne attåtervända till hemlandet''.Således bör en utlänning som saknar egethemlandspass, och försökt men misslyckats få ettsådant, kunna ges främlingspass.Utlänningsnämnden har också i ett antal ärendengjort en sådan bedömning.Svaret på fråga blir därför att jaginte ser något behov av att ändra praxis ellerlagstiftningen i detta avseende.Anf. 34 ():Fru talman! Vi har här i på ettmycket trevligt sätt uppmärksammat en av demilstolpar på vägen mot kvinnors jämställdhet somkvinnors rösträtt innebar. En annan fråga, somockså är oerhört viktig, är att kvinnor skall få väljaatt leva med den man de har gift sig med och fåmöjlighet att leva utan hot om att mannen skallavvisas.Det förmynderi som det faktum attInvandrarverket ifrågasätter ett äktenskapsseriositet eller ett förhållandes varaktighet innebärär inte värdigt ett svenskt samhälle på 1990-talet.Vi har haft extremt långa väntetider för flyktingar iSverige efter det att kriget i f.d. utbröt.Det är naturligt att många av de relationer som dåknyts mellan invandrande asylsökande män ochsvenska kvinnor kanske leder till äktenskap elleräktenskapsliknande förhållanden.Det är de facto så, att män som kommer frånKosovo eller från något annat land där man inte harpass även efter avvisas därför att de intefår främlingspass.Invandrarministerns svar ger sken av att allt redanär åtgärdat. Men i praktiken är det inte så. Jag haråtskilliga exempel på att så inte är fallet. Dessa mäntvingas antingen tillbaka till sina länder, där dekanske skall göra militärtjänst eller riskerar att tasi förvar, eller utomlands för att sökauppehållstillstånd av anknytningsskäl från någotannat land. Ofta innebär detta väldigt svårapåfrestningar på det äktenskap som kanske nyligenär ingånget.Menar invandrarministern att det redan fungerarsom det är tänkt? Jag undrar då om hon vidtarnågra åtgärder för att kontrollera detta. Jag påstårnämligen motsatsen.Anf. 35 Kulturminister ():Fru talman! har frågat mighuruvida det är möjligt att utfärda ett främlingspassom det är frågan om en uppskjutenanknytningsutredning. Om hade frågat mig om jag avser att göranågra förändringar vad gäller möjligheten att sökauppehållstillstånd i av just anknytningsskälom man redan är här och inte har tvingats hem tillsitt hemland -- grundregeln är ju att man skallsöka utifrån -- hade mitt svar blivit följande: Detligger ett utredningsförslag på departementet somvi nu snabbehandlar för att lägga fram enproposition för . Det gör vi för attmöjliggöra för sökande att få stanna i de fall där detär fråga om seriös anknytning och där det äruppenbart att man skulle få ja på sin ansökan omman hade sökt från hemlandet.Man saknar helt förståelse för en princip sominnebär att man först tvingas hem till sitt hemlandför att söka där och sedan i alla fall får kommatillbaka för att få ja. Mitt svar är att jag avser attvidta ordentliga åtgärder och just åstadkomma ensnabbehandling.Eftersom hade koncentrerat sinfråga på om det i de fall då man faktiskt kan fåtillstånd i utan att åka hem är möjligt att fåpasshandling är svaret att det är möjligt. Våramyndigheter har i praxisbeslut just intagit denståndpunkten.Anf. 36 ():Fru talman! Det invandrarministern säger om skall snabbutreda och komma med ett förslagnär det gäller dessa kvinnors möjlighet att få levatillsammans med sina män och att männen skall fåsöka uppehållstillstånd av anknytningsskäl frånSverige är glädjande. Men de passlösaasylsökande -- de är ganska många -- förvägrasfortfarande ett främlingspass. Jag har här fleraärenden, daterade och ,där hävdar att skälen och motiventill att ansökningarna avslås är att de sökandesaknar hemlandspass. Man finner då ingenanledning att ge tidsbegränsat uppehållstillstånd.Det gäller män som kommer att bli uttagna tillmilitärtjänstgöring. Separationen från familjen kanbli upp till i en del fall.Anf. 37 Kulturminister ():Fru talman! vet att jag inte kan gåin på detaljer i enskilda ärenden. Om man riskeraratt skickas till stridshandling vid krigsskådeplats ärdet ett skäl att få asyl såsom krigsvägrare. Denfrågan måste ha avgjorts innan, i grundärendet.Handlar det om anknytningsinvandring ärhuvudregeln att man måste söka från hemlandet.Den inriktningen på politiken är inte bra. Det äralldeles uppenbart att detta är människor som levertillsammans och avser att göra det även ifortsättningen, och då är det en omväg att behövaåka till hemlandet först.När det gäller beslut kan jag barahänvisa till det praxisbeslut somUtlänningsnämnden fattade och somnaturligtvis skall vara styrande förInvandrarverkets beslut i denna typ av frågor.Anf. 38 ():Fru talman! Vad är enligt invandrarministern ettrimligt skäl för att en person skall få göra sinansökan från ? I svaret talas om att det skallvara ''stridande mot humanitetens krav att med ettavslag på ansökningen om upphållstillstånd tvingahonom eller henne att återvända till hemlandet''.Vad menas med det? När en asylsökande riskeraratt tas ut till militärtjänst, även om det inte är krigi landet, och då riskerar separation frånfamiljen, strider det mot humanitetens krav?Anf. 39 Kulturminister ():Fru talman! Jag kan inte se att de frågorna hängerihop. Om det handlar om en asylsökande somhävdar krigsvägrarskäl, och det finns en påtagligrisk för att den asylsökande skickas tillkrigsskådeplats, skall han få uppehållstillstånd här,enligt krigsvägrarparagrafen. Det har inget medanknytning att göra.Om man sedan går ifrån asylskälen och går över påanknytningsprövningen är huvudregeln, som jaghar sagt, att man skall åka till sitt hemland och sökauppehållstillstånd därifrån. De reglerna är alldelesför snäva, enligt min uppfattning. Vi kommer attlämna ett förslag till som lättar upp dereglerna. Det kommer att möjliggöra för flerpersoner att stanna här i , om de kan sökahärifrån.Anf. 40 ():Fru talman! Låt mig då förtydliga med två exempel.En man kommer hit från och söker asyl.Under tiden gifter han sig med en kvinna. Sedan blir hanavvisad. Han anmodas då att åka hem och ansökaom anknytningsinvandring. Han har inget pass.Invandrarverket hävdar att han kan få ett pass i sitthemland. Kommer han hem, skall han göramilitärtjänst . Han riskerar inte attskickas till en krigsskådeplats, men han blir ändåseparerad från familjen . Detmenar jag strider mot all humanitet.En kosovoalban får avslag på sin asylansökan. Hanhar träffat en kvinna här, som han hargift sig med. Han blir anmodad att resa tillbaka tillKosovo för att skaffa sig en passhandling, för atthan skall kunna ansöka om anknytningsinvandringhemifrån. Han kan inte få en passhandling iKosovo. I alla händelser är han mycket rädd att hanskall bli tagen i förvar. Han befinner sig i annatland, utomlands, men kan inte få ett pass.Hur skall dessa män bete sig för att få levatillsammans med de kvinnor som de har valt, somde älskar?Anf. 41 Kulturminister ():Fru talman! Som jag har sagt anser jagatt huvudregeln, att man måste åka tillbaka till sitthemland och söka därifrån, är alldeles för snäv. Detär bakgrunden till att regeringen bestämt sig för attsnabbehandla denna fråga och lägga fram ettförslag för , just för att undanröjasituationer som de pekar på. Mendet är faktiskt riksdag som stiftar lag ilandet. Det gör inte vare sig regeringen ellerutlänningsmyndigheterna.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1993/94:527 omomställningsstödetAnf. 42 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig vadregeringen avser göra för att rätta till den situationsom uppstått i och med att Riksåklagaren lagt nedde av gjorda anmälningarna ombedrägeri i samband med omställningsstödet tilljordbruket. Enligt Jennehag har det faktum attRiksåklagaren lagt ned anmälningarna upprörtmånga. Jennehag menar också att rättssäkerhetenhotas och att fusk uppmuntras och premieras.Skälet till att anmält vissajordbrukare till åklagare är att verket i vissa fallbedömt att jordbrukare uppsåtligt brutit motgällande regler för omställningsstöd, och dessajordbrukare bör därför, förutom att de bliråterbetalningsskyldiga, även straffas för bedrägeri.Det är emellertid viktigt att understryka att i de falldär har kunnat konstatera attgällande regler för omställningsstöd inte uppfyllts,skall felaktigt utbetalt omställningsstödåterbetalas. Så sker också, oavsett om ärendetanmälts till åklagare eller inte. Det betyder att fuskingalunda uppmuntras eller premieras. Inte hellersnedvrids konkurrensen.Jordbruksverket anmälde två jordbrukareför misstänkt bedrägeri, eftersom de hade odlatprisreglerade grödor i strid med reglerna föromställningsstöd. Efter att både distriktsåklagareoch regionåklagare lagt ned förundersökningengick vidare med fallen tillRiksåklagaren, som dock inte heller ansåg att någotbrottsligt uppsåt kan bevisas. Därför ladesärendena ned.Det grundläggande kravet på att felaktigt utbetaldamedel skall återbetalas ligger således fast ochtillämpas.Anf. 43 ():Fru talman! Jag tackar jordbruksministern försvaret. Det faktum att åklagarmyndigheterna inteansåg att något brottsligt uppsåt kunde bevisasmedför inte att detta inte kan få en viss signaleffekt.Om vi utgår från att det enda man riskerar om manfuskar med dessa regler är att behöva betalatillbaka det felaktigt utbetalda bidraget, kan vi inteutesluta att det finns ett antal personer som ''tarchansen''. Det är möjligt att det är några som trillaröver kanten. Det är möjligt att några får pengarsom de inte borde ha fått, enligt reglerna. Detupprör rimligen dem som är varsamma medreglerna, håller sig till sanningen och vill värna omatt hantera detta stöd på ett ärligt sätt. Detta är ettprincipiellt problem, alldeles oavsett omåklagarmyndigheterna i de redovisade fallen intehar funnit grund för en rättslig process.Anf. 44 Jordbruksminister ():Fru talman! Jag har viss förståelse för JanJennehags synpunkter. Om något brottsligt sker,skall det beivras och bestraffas. är detofta svårt att veta om det har varit fråga ombrottsligt uppsåt eller bara oförstånd. Som JanJennehag säkert vet kan regeringen inte gå in i ettenskilt ärende och alltså inte påverka dessaspeciella fall. Inte heller skulle en ändring avbestämmelserna för omställningsstödet påverkadessa fall, eftersom utbetalningarna gäller och maninte kan döma ut ett straff retroaktivt. Enförändring påverkar inte hanteringen.För närvarande har vi ingen anledning att se attdetta har missbrukats i någon större omfattning.Man skall vara medveten om att alla typer av bidragmedför en viss risk för missbruk. Jag tror inte att vihar ett större felutnyttjande här än vad som kanvara rimligt i sammanhanget.Anf. 45 ():Fru talman! Jag tror att jag och jordbruksministernär överens i sak om detta och att reglerna börutformas på ett sådant sätt att de inte uppmuntrartill fusk. Jag är övertygad om attjordbruksministern för sin del kommer att hållaögonen på detta fenomen.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1993/94:532 om jakt på storarovdjurAnf. 46 Jordbruksminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag tänker vidta för att åtminstoneförsvåra möjligheten att bedriva den grymmajakten på våra stora rovdjur.Av våra stora rovdjur är det i första hand järv ochvarg som finns i så små stammar att deras fortsattaexistens är hotad. En av flera orsaker till detta äratt djurägare jagar rovdjuren för att de uppleverrovdjuren som ett hot mot sina egna djur. För attskydda djurägarna mot förluster orsakade avrovdjur betalar staten ersättning för de skadadeeller dödade djuren. Fr.o.m. skallnya regler gälla för denna ersättning. De skallbättre än de nuvarande tillgodose behovet avrättvisa för djurägarna som skyddet förrovdjuren förbättras.Trots dessa ersättningar förekommer ibland illegaljakt på rovdjur. Varken varg eller järv får jagasunder någon del av året. Den som bryter mot detförbudet kan dömas för grovt jaktbrott.John nämner särskilt den illegala jakteni fjällvärlden. Det handlar här om enorma arealermed få besökare. har särskilda jakt-och naturbevakare anställda. Det är dock svårt attförhindra all illegal jakt. Det nyaupplåtelsesystemet för jakt och fiske på statensmark i fjällvärlden kan leda till att antaletjaktbevakare ökar ytterligare. Med stöd avnaturvårdslagstiftningen kan länsstyrelsendessutom förbjuda att människor färdas elleruppehåller sig inom visst område, t.ex. ett områderunt en järvlya.Anf. 47 (-):Fru talman! Jag vill tacka jordbruksministern försvaret på min fråga. Jag tycker att det är positivt attjordbruksministern pekar på det nyaupplåtelsesystemet. Jag hoppas att det inte blir såstarka stormar mot det nya upplåtelsesystemet såatt det kommer att försvinna. Troligen finns detockså andra åtgärder att vidta som att lätta påskoterförbudet åtminstone för en del avortsbefolkningen i fjällvärlden så att fler människorkommer in i fjällvärlden.Man blir ju illa berörd av förföljelsen av t.ex.järven. Det fanns ett uppmärksammat fall vid norsk-svenska gränsen, där någonmed snöskoter jagade en järv. Järven kördes över.Efter att han kvicknat till gjordes en ny vända dåjärven kördes över igen.Nu har en sådan jakt återigen skett iArjeplogsfjällen. En järv försökte under trekilometer att komma undan sin skoteråkandeplågoande innan den dödades i fjälltrakternanordväst om . Spåren visade att djuret körtspå under förföljelsen. Som jägare kanman inte se detta som regelrätta jakter utan somdjurplågeri i högsta grad. På något sätt måste detstävjas.De forskningsgrupper som undersöker och följerjärven ser ju att det är en mycket hård förföljelsesom den utsätts för. Järvstammen i Norrbottensfjällvärld har halverats . En delforskare börjar frukta att den inte kommer attkunna överleva.Anf. 48 Jordbruksminister ():Fru talman!