prot · GI0916 · 1994-10-27 00:00:00 — För det första byggerEES på att människor och företag skall kunna verkapå lika villkor i hela området. Det betyder att visträvar efter lika regler för hela EES, och det är ocksåen av grundtankarna. För det andra. Om vi ändå skullesäga nej till en viss ny regel i kan denjuridiska följden bli att upphävs på heladet aktuella området för samtliga EFTA-stater. Fördet tredje är möjligheten till upphävande inte lämpligför dagligt bruk, utan den är en ytterstasanktionsmöjlighet som är inskriven i avtalet. Ettupprepat användande av denna skulle - förutom attdet blir en urholkning av - leda till att detnödvändiga förtroendet mellan parterna riskerar attsnabbt försvinna.Om det blir ett nej i folkomröstningen kommerregeringen givetvis att göra det bästa av situationen.Vårt mål blir då att i första hand söka bibehålla detuppnådda och säkra något sånär likavillkor på Europamarknaden för människor ochföretag i . Våra grundförutsättningar för detkommer emellertid att försämras med ett mindre ochsvagare rest-EFTA. har vi med EFTA-ländernas gemensamma tyngd haft vissa möjligheteratt framföra våra synpunkter till EU-sidan. I det EESsom vi skulle delta i efter ett nej i folkomröstningenskulle EFTA-sidan maximalt bestå av , ,och . Självfallet saknar inte dennagrupp ekonomisk betydelse för EU, men vår röst blirsvagare jämfört med tidigare. Vårt inflytande berordessutom inte bara på vår ekonomiska tyngd, utanockså på det förtroende vi kan skapa hos motpartensamt på hur högt EU prioriterar relationerna med justoss.Efter det att avtalet om ett svenskt inträde i EUblev klart fick möjlighet att under periodenfram till ett inträde delta som s.k. aktiv observatör iEU:s ministerråd och dess viktiga arbetsgrupper. Detär ju här som de slutliga EU-besluten formas. Tilldenna struktur har vi inte tillträde alls genom . Häri ligger den stora skillnaden mellan de tvåalternativen vad avser möjligheter till inflytande.Herr talman! Sammanfattningsvis är det minövertygelse att vi med ett EU-medlemskap harbetydligt större möjligheter att driva svenska intressenoch ta vårt ansvar i och världen än vi skulle hautanför, med en svagare EES-anslutning.Anf. 55 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för det utförligaoch klargörande svaret på min interpellation. Detfinns så många felaktiga föreställningar ochpåståenden om EES. Jag tycket att påett föredömligt sätt reder upp begreppen.Det är viktigt att regeringen slagit fast att vigenom EES faktiskt har ett inflytande på de nya EU-regler som vi förväntas ta över. Missförståndengrasserar när det gäller EES. desinformationsprids, närmast av okunnighet skulle jag tro. måstefakta komma fram, och det gör de genom dettautmärka svar från regeringen i dag.Man talar om hängavtal, om lydstatsavtal och omatt vi bara kan påverka om vi blir medlemmar. Vi fåruppträda som en gift kvinna på tid, som detstår i . Skämtteckningen i visar statsministrarna som sitter på ettcykelställ bakpå och bara hänger med. Dethär ger verkligen en skev bild av verkligheten och kanmissleda många i folkomröstningen.Regeringen slår nu alltså nu fast att vi faktiskt kanpåverka genom . Klart är att vi är med ikommissionens arbetsgrupper på samma villkor somEU-länderna. Där utarbetas EU:s lagförslag. Vi fårtidigt reda på vad som är på gång.Jag trodde faktiskt - men där hade jag fel - att viockså kunde vara med i ministerrådets arbetsgrupperdär den slutliga utformningen av reglerna sker. Detstämmer alltså inte. Men enligt riksdagsbeslutetinnebär avtalet att kommissionens lagförslag lämnastill som ministerrådet fårdet. Frågan behandlas därefter parallellt inom EESgenom en fortgående informations- ochsamrådsprocess. Så står det i riksdagsbeslutet. Innebärinte det att EU tar reda på vad vi tycker i de fall därde tänker ändra på kommissionens förslag som vivarit med och utarbetat och för det vidare till dearbetsgrupper som sysslar med frågan åtministerrådet? Jag är tacksam för en belysning av denfrågan.Vi kan alltså också ta initiativ till nya regler, ellersom säger, när som helst begärakonsultationer om förslag till nya regler. Det är jufaktiskt mer än vad ett medlemsland kan göra. Demåste ju se till att kommissionen lägger ett förslag. Vihar alltså tagit initiativ till nya regler. EFTA-delegationen har fått information om Sverigesinitiativ, men det är efter vad jag förstår först i dagsom det här har blivit offentligt och kommit tillallmän kännedom. Jag tror att det vore mycketvärdefullt om regeringen regelbundet kunde redovisavilka initiativ man tar så att allmänheten får klart försig att det är en aktiv process som vi deltar i.Mats berättar om konsultationer rörandeförpackningsdirektiv. Enligt uppgift har ett svensktföretag verksamt motarbetat miljömässigt radikalaförslag på det området.Det här tycker jag är ganska viktigt. Ett svensktföretag har motarbetat radikala initiativ påförpackningsområdet, och fyra storföretagare inomskogsindustrin skriver i dagspressen att de önskar attSverige skall gå med i EU så att de, företagen alltså,får större möjligheter att påverka ministerrådet. Deönskar mindre användning av returpapper, att manverkligen skall se till att förpackningar används meroch mer, osv.Jag vore tacksam om villeredogöra för syftet med vårt initiativ när det gällerförpackningar.Vissa arbetsgrupper har vi inte fått vara med i.Vill statsrådet berätta om tänkbara orsaker till det?Eftersom EU rimligen vill fortsätta att sälja tilloss, har EU ett intresse av att vi tar över deras regleroch inte ger våra företag fördelar som diskriminerarderas. Jag tror inte att EU är intresserat av etthandelskrig med oss utan föredrar att försöka hittagemensamma lösningar, helt enkelt därför att detgynnar både dem och oss. Vi plockar faktisktgemensamt russin ur en gemensam kaka här.Frihandelsavtalet har fungerat utan byråkratisktkrångel , trots att det kan sägas upp med ett årsvarsel och trots att det upphävs om man inte kommeröverens. , som gör att vi hartullfrihet, finns fortfarande kvar, om EES skulleknaka, och i EES har vi vetorätt. Det är ett väldigtstarkt förhandlingskort. Man kan alltså inte bliöverkörd i EES.Regeringen godkänner alla nya regler, säger , innan gör det, och när detgäller lagar krävs också godkännande. Vihar alltså inte gett upp någon suveränitet genom EES,och det är viktigt.Jag är enig med om att man barakan använda sin vetomakt i yttersta nödfall, annarsblir det klent med förtroendet som kan göra andravilliga att lyssna till oss. Men det här är kanskenågonting att tänka på också när det gäller avdelning5 i om en gemensam utrikes-,säkerhets- och försvarspolitik, som håller på attutarbetas. Vi kan inte heller där, vad jag förstår,använda vetot särskilt ofta.För att sammanfatta: Regeringen har bekräftatatt EES ger oss tidig information om vad EU har pågång och stora möjligheter att påverka det. Vi kan taegna initiativ, och vi har vetorätt.Skulle det bli ja och Sverigeansluts till EU, har vi inte längre någon initiativrättutan måste vänta på att kommissionen tar initiativ. Vikommer visserligen att sitta med vid bordet vidbeslutstillfället, men vi har ingen vetorätt utan måsteta över de regler som ministerrådet beslutat, antingenvi vill eller inte. Då har vi gett upp vår suveränitet.Med är fortfarande en suverännation.Anf. 56 ():Herr talman! I sitt svar säger attvårt mål vid nej i folkomröstningen blir att i förstahand söka bibehålla det uppnådda EES-regelverketoch säkra något så när lika villkor påEuropamarknaden för människor och företag iSverige. Det är, förstår jag, en naturlig utgångspunktför regeringen, om det blir ett nej i folkomröstningen.Jag har dock två kompletterande frågor. Den enagäller just . Måste det omförhandlas, omnu och efter sina folkomröstningargår ur EES? Så skedde, om jag minns rätt, närSchweiz inte fullföljde EES. Vid en omförhandling ärdet inte alldeles säkert att avtalet kommer attförlängas. Det finns ju krafter i som kanskeinte är beredda att fullfölja, om det blir enomförhandling.Jag är medveten om att det kanske är litet abruptatt ställa frågor så här till en minister, men enföljdfråga tycker jag att det är viktigt att beröra förefolkomröstningen: Vad händer med den s.k. EFTA-fonden? När försvann ur EES, fick ju dekvarvarande länderna dela på kostnaden som Schweizskulle ha stått för.Nu försvinner och med säkerhetur denna fond. Vad innebär det för del? Omdet blir en omförhandling, förväntas vi då gå in ochparera de kostnaderna för att få ett balanserat avtal?Låt mig slutligen säga att jag tycker att det sättvarpå vi har inflytande via EES inte ärtillfredsställande i det långa loppet. Jag tycker att detär helt otillfredsställande att inte vara med närbesluten fattas. Att finnas med i kommittéer och detförberedande arbetet må vara hänt, men det är självabeslutstillfället, när beslut fattas, som är det centrala.Det finns ett franskt ordspråk som säger att enfrånvarande alltid har fel. Eftersom vi är frånvarandevid förhandlingsbordet, är risken stor att vi ofta får felnär för oss viktiga beslut fattas, det som i slutändeninkorporeras i svensk lagstiftning. riksdaghar antagit 2 200 rättsakter som har sitt ursprung just iEU-lagstiftningen.Anf. 57 Statsrådet ():Herr talman! menar attdebatten om EES har blivit skev. Jag måste nog sägaatt om den har blivit skev, så beror det väl också påBirgitta sätt att föra den debatten.Enligt min mening har kraftigt övertolkat möjligheterna tillinflytande via i förhållande till ettmedlemskap. Det har ju retts ut, tycker jag, ganska väländå vad vi inte får vara med i - besluten,ministerrådets arbetsgrupper, att verkligen föra vårtalan när de olika expertförslagen kommer fram tillden politiska nivån och bryts där. Då är vi inte med.Vi kan se vad som har hänt under det här året. Jaghar tidigare som oppositionsföreträdare lyssnat till dendåvarande regeringen och har deltagit i olikaparlamentariska sammanhang, och jag tror att jag harnågot grepp över den förändring som har skett mellande två skedena.Under det första halvåret satt en gång imånaden i mitt emot en företrädareför . Han eller hon - oftast en han -förde unionens talan och lämnade ut utvaldinformation. En och annan observatör från EU:smedlemsländer var med och lyssnade. Det var etttraditionellt mellanstatligt samarbete, även om det varnära, omfattande och förtroendefullt.Under andra halvåret är aktiv observatör iEU. Skillnaden i praktiken, säger de som deltagit ibägge de här formerna, är mycket mycket stor. Nugäller det att som en fullvärdig part i en ständigprocess, där de olika länderna lyhört lyssnar påvarandra, försöka lösa gemensamma frågor. Manpressas alltså till att finna lösningar. Där sitter vi mitti processen tillsammans med de andra runt bordet,inte mitt emot en företrädare för ,på andra sidan av bordet.Till de missförstånd om EES som BirgittaHambraeus bidrar till att sprida med sitt sätt att föradebatten hör diskussionen om vetorätten. BirgittaHambraeus jämför den med den vetorätt somtillkommer oss som alla andra i det mellanstatligasamarbete som är den andra pelaren iMaastrichtavtalet, där vi har rätt fullt ut att säga nejtill förslag som kan föras fram i det utrikes- ochsäkerhetspolitiska samarbetet.Men skillnaden är ju bl.a. att det finns ingen enkelvetorätt för just i , något somBirgitta försöker ge intryck av att detfinns. Om vi säger ifrån att vi inte vill delta i en del avEES-avtalet, faller den delen i avtalet bort inte baraför utan också för de andra EFTA-staterna.Hela avtalet urholkas på just det området, och det ären något besvärligare situation, må man väl säga, änden andra situation som tog upp isitt inlägg.Ett avtal som successivt urholkas blir ostadigare,också ju färre länder som deltar. Som GöranLennmarker mycket riktigt påpekade, måste detgivetvis bli en form av i vart fall tekniskomförhandling efter det att lämnat EFTA. Omsedan skulle rösta nej och stå kvartillsammans med , och ,måste det bli en omförhandling för denna mindregrupp. Hur den ser ut är omöjligt att spekulera om idag.Vad man kan säga är att i förhandlingarnahar många länder på EG-sidan noga bevakat attbalansen upprätthålles. När lämnadesamarbetet, fördes det ganska hårda förhandlingar omatt EFTA-sidan inte skulle få för mycket fördelar,som man bedömde det. Det skulle vara balans iavtalet. Det fanns som ansåg att närSchweiz lämnade blev det en förlust för deras del, attavtalet tippade över på ett sätt som de inte kundeacceptera och att balansen måste återställas.Det är inte så att EU-sidan i en sådanomförhandling kommer att ge ytterligare förmåner tillde kvarvarande EFTA-länderna, utan det är välsnarast fråga om hur mycket högre pris vi i så fall fårlov att betala.Om EFTA-fondens roll kan jag bara säga att dendiskuteras nu mellan EFTA-länderna, men det finnsinga beslut fattade.Anf. 58 ():Herr talman! Jag tycker verkligen att GöranLennmarker tar upp relevanta frågor. Vad händer omallt färre blir kvar i EES? Det kan hända att vi skallöverväga att låta det tona bort.Schweiz har ju sedan man sade nej till EES inte pånågot sätt haft bekymmer. Såvitt jag förstår blomstrarderas ekonomi, och de får nya avtal med EU. Jag ärövertygad om att vi t.ex. kan upprätthålla dengemensamma arbetsmarknaden, som är väldigt fin, ialla fall. Vi kanske inte behöver överbyggnaden medESA, övervakningsorgan och domstol osv. Vi harlyckats upprätthålla ett frihandelsavtal utan attha den sortens byråkrati.Näringslivet kanske upptäcker att det inte är såförfärligt viktigt att ta över alla lagar. Vi handlar jumed utan att ta över deras lagar. Man kanskeupptäcker att det som behövs för att klara sig ikonkurrensen är förtroende hos sin motpart. Manbehöver ha goda varor. Det är inte alls säkert att manbehöver ha samma lagar alltid och att det är det somdet hela kommer an på.Det fanns en sorts nervositet hos näringslivet islutet av 80-talet för att man skulle utestängas, men vihar ju hört här att EU inte är någon protektionistiskorganisation. Varför skulle de sluta handla med oss?Ofta kommer man fram till att vi har fått ta övermassor med lagar genom EES. Det är på något sättbekymmersamt. Det var det jag var väldigt bekymradöver när vi diskuterade EES första gången. Det varförödmjukande att ta över tusentals lagar som ingenmänniska hade haft tid att sätta sig in i. Men det gällerde lagar som det redan beslutats om. Det är precissamma sak om vi blir medlemmar. Då måste vi ocksåta över hela l´aquis communautaire, som vi inte haften möjlighet att påverka, på ett bräde. Det är ingensom helst skillnad om det är EES eller EU. Det gällerde nya lagarna.Mats menar att jag har överdrivit. Hansade att man satt med i det förstahalvåret. Men hoppade över det somsåvitt jag förstår är det allra viktigaste, nämligen kan få vara med på lika villkor närkommissionen utarbetar förslag. Brydde man sig inteom det? Det är ju det som är det intressanta. Inte nogmed att vi får sitta med på lika villkor på det tidigastadium då kommissionen - den enda instans som harinitiativrätt - börjar komma med förslag, vi hardessutom egen initiativrätt och kan väcka frågor somvi tycker är viktiga genom EES. Brydde vi oss barainte om det under det där halvåret? Vi kanske var såinriktade på medlemskapsförhandlingarna att vistruntade i detta.Anf. 59 ():Herr talman! Jag tackar för svaret.Det var bra att han kunde ge detta svar, särskilt medtanke på att det kom med så kort varsel. Det är ettmycket långtgående svar.Om det är så att det krävs omförhandlingar avEES-avtalet innebär det i praktiken att vi inte vet omdet finns ett efter ett nej i den svenskafolkomröstningen. Det är i högsta grad osäkert.Skulle så bli fallet vet vi inte om våra medparter ärberedda att acceptera ett sådant. Jag vill erinra om attdet i norska krävs tre fjärdedels majoritetför att godkänna ett , och återigen omförhandlingarna om EFTA-fonden.Jag vill fråga statsrådet om man därmed kan sägaatt ett nej i den svenska folkomröstningen kaninnebära att har ett avtalslöst tillstånd omEES-avtalet sägs upp. Man kanske inte kommer framtill någon omförhandling för att det inte finnsförutsättningar för detta. kan därmed befinnasig i ett ytterst prekärt läge. I klartext kan det innebäraatt ett nej i folkomröstningen innebär ett alternativsom närmast är kaotiskt vad gäller Sverigeshandelsrelationer i Europa.Anf. 60 Statsrådet ():Herr talman! Jag hoppas verkligen att det inteskall bli som befarar, dvs. att vifår ett avtalslöst tillstånd. Om det den 14 novembervisar sig att svenska folket har röstat nej måste detvara min uppgift som utrikeshandelsminister att medalla medel försöka förhindra en sådan utveckling. Jagkan inte utesluta den, men jag tror dock inte att denskulle uppkomma. Jag hoppas att den inteuppkommer. Det blir svårt nog ändå.Jag var i ett tidigare skede som handelsministerdelaktig i förstärkandet av EFTA i syfte att göra dettill en kompetent motpart till EU:s kommission. Detlyckades av olika skäl, som tiden förbjuder mig att gåin på just . Det var ett starkt EFTA som kunde gå ini diskussioner med EG. Av detta starka EFTA har ettland ställts utanför EES - . har valtatt lämna EFTA och bli medlem av den europeiskaunionen. väljer att lämna EFTA och blimedlem av den europeiska unionen. Kvar skulle i såfall vara , ,och . Det är givetvis en helt annanoch svagare konstellation när det gäller att försvaravåra intressen. Det är också en bräckligarekonstellation - särskilt om man skulle gå på den linjeBirgitta förespråkar och flitigt utnyttja ettveto och också urholka själva avtalet.Det skulle givetvis vara min främsta uppgift attförhindra att just det avtalslösa tillstånd somLennmarker talar om uppkommer.Birgitta bagatelliserar enligt minuppfattning återigen det samarbete som sker inom EUoch övervärderar kraftigt det som sker inom EES.Hon talar om den nervositet som skulle ha spritt sigalldeles i onödan hos näringslivet. Hon talar om attnäringslivet i själva verket inte alls har brytt sig omverkligheten, dvs. att det finns ett fungerande avtal.Hon säger att handeln pågår som tidigare och attnäringslivet inte får försämrade förutsättningar.Vad hon då bortser från är det som händer iframtiden när EU går till ett mer fördjupat samarbeteoch vi lämnas utanför. Hur reagerar de svenskaföretagen då? Har de inte skäl för en nervositet i ettsådant läge? Har de inte skäl att fundera över hur deskall få tillgång till den stora och fördjupade EU-marknaden i ett läge då står utanför? Det ärväl det som leder så många företag i de enkäter somhar gjorts att säga att man trorpå investeringar i vid ett medlemskap i ,medan man tvingas flytta investeringar ned i den storaeuropeiska unionen om beslutar sig för att ståutanför.Det perspektiv vi talar om - det som händerfr.o.m. - finns inte i BirgittaHambraeus föreställningsvärld. om det som har varit, men folkomröstningenhandlar om det som skall komma och den fördjupningvi vet finns inom EU:s samarbete. Många av oss somär med i den kampanj som pågår vill delta i dettasamarbete just därför att svenskt näringsliv skall hamöjlighet att investera också i vårt land på bra villkoroch få tillgång till den stora marknaden.Det är ännu viktigare för mig och många i dennakammare att skall kunna delta i ett samarbetedär vi har samma inflytande som andra och intepassivt måste anpassa oss. De expertkommittéer somBirgitta har talat om och som vi harlyckats förhandla fram tillträde till ger oss intemöjlighet att delta i de viktiga arbetsgrupper där dessaförslag förändras. Vi har sett hur förslag förändras irådsarbetsgrupperna. Där är vi inte med. Än mindre ärvi med när besluten sedan skall fattas. Hela denprocessen innebär att vi kan lägga förslag tidigt, menvi kan inte påverka hur de förslagen sedan hanteras.Tyvärr visade det sig att vi inte heller i praktiken harkunnat agera med den kraft vi hade önskat. EU-sidanbestämmer relativt snävt vilka kommittéer vi skall fådelta i. Tyvärr har vi stängts ute från kommittéer därvi borde haft möjlighet att delta.Anf. 61 ():Herr talman! Jag har tyvärr mycket bråttom,eftersom jag snart skall debattera med iBorlänge.Men, , är inte utestängtfrån handel med , och vi har ändå inte gått med iUSA. är inte heller utestängt från handel medKina, men vi har ändå inte anslutit oss till . ÄrEU en så fruktansvärt protektionistisk union att denstänger ute de länder som inte går med i den? Det ärfullständigt bisarrt.Jag kan tyvärr inte här lyssna på det som haratt säga om detta, men jag skall med spänning läsa deti protokollet.Vad jag är ute efter är att skall kunnabehålla sin suveränitet, att skall slippa attändra sin grundlag och att ta över varenda lag som EUhar hittat på, men att ändå skall kunna handlamed EU. kan det - varför skulle inte Sverigekunna det? Visar det sig att det blir dyrt, krångligt ochbyråkratiskt med den överbyggnad som EES innebär,låt oss då långsamt och förståndigt tillsammansupplösa den.Vad menar ni vidare med ett avtalslöst tillstånd?Ni är ju båda kunniga människor. Vi har mängder avavtal, bl.a. frihandelsavtalet, som löper och som viinte har sagt upp. Vi kan mycket väl få nya avtal. Nimålar upp en bild av EU som jag verkligen inte skulledrömma om att måla upp - som någon sortsegendomlig konstruktion som, om vi inte vill gå med iden inte vill ha med oss att göra. Jag tycker att det ärupprörande.Jag vill sammanfattningsvis också säga några ord ifrågan om vetot, som togs upp av . Det äralldeles riktigt att man inte ofta kan använda vetot,men vi kan naturligtvis ha det som enpåtryckningsmöjlighet. Om vi nu har samma lagarinser man att man kanske skall kontakta oss för att seom vi kan finna en gemensam nämnare. Det är enmycket bra form av påtryckning. Man får intresse avatt lyssna på oss, och sade också i sittförsta tal att det är just det som man gör.Men om vi lägger in ett veto mot hela utrikes-,försvars- och säkerhetspolitiken, hindrar vi helaunionen från att komma vidare. Vi kan såvitt jagförstår säga att ni andra kan gå in i ettförsvarssamarbete medan vi håller oss utanför, menhur är det med försvarspolitiken, medsäkerhetspolitiken och med utrikespolitiken? Vi skullealltså med vårt veto hindra de andra medlemmarnafrån att ha en gemensam politik på dessa områden.Detta måste man väl använda med ytterstarestriktivitet om man går in i en union.Den slutsats som jag drar av detta är att det finnsmånga sätt att samarbeta. Vårt näringsliv ärframgångsrikt över hela världen, inte beroende på attvi tar över lagar utan på att våra näringslivsföreträdareär duktiga, möts av förtroende och har bra produktertill bra priser. Det är detta som är vettigt förnäringslivet. Däremot skall vi behålla vår suveränitetoch självständighet och våra möjligheter att isamarbete med näringslivet utforma vårt land eftervad vi själva tycker är riktigt.Nu måste jag tyvärr gå.Anf. 62 Statsrådet ():Herr talman! har visjälvfallet kvar, men vi har varit rörande överens om -senast med anslutning , som varitemot detta avtal - att denna samarbetstyp är alldelesför begränsad i en modern värld. Det är också därför,, som det har blivit så mycket avintegration efter 1972.Göran Lennmarker frågade om EES-avtaletsframtid. Det finns naturligtvis en osäkerhet omkringdetta, även om jag självfallet kommer att verka för atträdda vad som räddas kan av EES-avtalet.Birgitta har lämnat kammaren, menlåt mig ändå till protokollet peka på ett perspektivsom helt tappar bort. Naturligtvishar inte EU, lika litet som , någonting emot atthandla med oss. Vi behöver inte gå med i för atthandla med . Än mindre har EU någonting emotatt det finns länder i som passivt anpassar sigtill . Det är en ganska lättvindig situationför EU. Men EU har framför sig den enormt krävandeuppgiften att genomföra förhandlingar för attintegrera . Inte kommer EU att lägga nedkraft på att omförhandla villkoren med ett land somhar sagt att det inte vill vara med i Europeiskaunionen.Många regeringar i EU uppfattar för sin del att dehar givit och andra kandidatländer mycket braavtal, som en del tycker för bra avtal. Det är derasvärderingar.