prot · GH09119 · 1994-06-07 00:00:00 — 141 () replik:Fru talman! Det behövs i så fall inte någotkonfirmerande av . Det är endast i en ja-situation som det konstitutionellt är nödvändigt attfå frågan därhän.Anf. 142 HANS ():Fru talman! har yttrat sig på ett sättsom för hans del kan sägas vara tillfredsställande.Jag utgår från att han verkligen har hela sitt partibakom sig. Men han kan inte tala mer än för sig ochför sitt parti. Det finns ju fler partier. Jag vidhålleratt en gemensam skriftlig deklaration behövs. Denskulle stärka förtroendet för folkomröstningen.Anf. 143 ():Fru talman! Jag skulle vilja ha ett uttalande frånsamtliga partier. Det är lika intressant att frågaVänsterns representant hur han kommer att ställasig: Kommer folkomröstningsresultatet att absolutrespekteras?Anf. 144 ():Fru talman! Det är också vårt partisställningstagande att vi skall följafolkomröstningens resultat.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )AjourneringKammaren beslutade att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.12 § betänkande1993/94:JuU31 Bostadsdomstolen(prop.1993/94:200).Anf. 145 ():Herr talman! skall snart och efter enganska kort debatt besluta att avvecklaBostadsdomstolen. Domstolen upphör efter nästanexakt väl vitsordad verksamhet.Om ledamöter skulle ta ställning tillfrågan om domstolens fortsatta verksamhet efterdet arbetsresultat som domstolen har presterat voreutgången given. Motiveringen för förslaget omnedläggning är dock en helt annan, nämligen attdomstolen inte fullgör sina uppgifter på ett bra sätt.Det handlar om principer. Det skall inte finnasnågra specialdomstolar. En majoritet av utskottetsledamöter har ställt sig bakom den principen, ochfort skall det gå. Domstolen försvinner nu på någraveckor.Därmed kan regeringen utåt säga att den påbörjatavvecklingen av specialdomstolarna, trots att denmisslyckats att under sin regeringstid lägga framförslag om att helt avveckla hyresnämnderna ocharrendenämnderna.Riksdagen får genom denna proposition möjlighetatt ansluta sig till regeringens principer förspecialdomstolar. Socialdemokraterna avvisardenna propå och yrkar avslag på helapropositionen.Herr talman! Bostadsdomstolens avskaffande är idagsläget närmast att likna vid ett bländverk iförhållande till regeringens ambition att slopadenna specialdomstol. Specialdomstolensavskaffande blott och bart genom att en nyspeciallag stiftas. Den speciella lagen möjliggörskapandet av en speciell domstol inom Sveahovrätt.Detta specialarrangemang måste till därför attregeringen inte kunnat vänta medställningstagandet till Bostadsdomstolen till dess atthela frågan kunnat bedömas. sker förändringentrots att det är oklart med första instansens roll,som ändringar av avsevärt slag sker i denmateriella hyrslagstiftningen, bl.a. en nyförhandlingsordning.Alla anser att den valda lösningen inte är bra.Regeringen, och givetvis utskottsmajoriteten,anser att de praktiska olägenheterna med endelreform inte framstår som särskilt påtagliga.Lagrådet säger att förslaget kan godtas som ettprovisorium trots att det ofrånkomligen är förenatmed vissa olägenheter.Detta är förutsättningarna för beslutet om attavveckla Bostadsdomstolen. Det känns trist attuppleva hur regeringen med majoritetsmaktenåterigen driver igenom ett beslut som mångaopponerar sig mot. Särskilt beträffande domstolarborde breda lösningar eftersträvas.Socialdemokraterna anser att regeringensrestriktiva syn på specialdomstolar inte är sakligtmotiverad. Varje domstols verksamhet måstebedömas efter dess egna meriter och inte efter enstelbent principiell uppfattning.Intresseledamöternas medverkan i dömandet gerextra auktoritet åt domstolens avgöranden. Deinnebär också snabbare och mer kompetentprövning av målen.Den medlande verksamhet som hyresnämndernahar liksom deras funtion och sammansättning är avstor betydelse för hyresmarknadens funktionssättoch parternas tilltro till detta.I propostionen i detta ärende berörs frågan omBostadsdomstolens sammansättning och dennasförenlighet med kraven i ommänskliga rättigheter. I förra veckans debatt omhyreslagstiftningen påstod den moderateföreträdaren i generella ordalagatt vår hyreslagstiftning medfört att avEuropadomstolen fällts för kränkning av demänskliga rättigheterna.Man kunde av detta inlägg få intrycket att det varBostadsdomstolen som sådan somEuropadomstolen uttalat sig om. Så var emellertidingalunda fallet. Det uttalade sigom var sammansättningen av Bostadsdomstolen iett alldeles speciellt fall. Det man kritiseraderättades till genom ett riksdagsbeslut redan våren1991. Den kritiken äger knappast relevans i dagensdebatt.I anslutning till att prövadesaken uttalade den också följande: ''På grund av sinsärskilda erfarenhet, förefaller delekmannaledamöter som sitter i Bostadsdomstolentillsammans med yrkesdomarna i princip varautomordentligt väl kvalificerade att delta ibedömandet av tvister mellan hyresvärdar ochhyresgäster och av de särskilda frågor som kanuppstå i sådana tvister''. Det är ett bra betyg, sominte kan tas till intäkt för kritik motBostadsdomstolen.Herr talman! Jag vill slutligen yrka bifall tillreservation 1 till justitieutskottets betänkande 31för innevarande . Under förutsättning attreservation 1 skulle komma att avslås yrkar jagockså bifall till reservation 2. Om reservation 2skulle bifallas yrkar jag bifall till reservation 3.Anf. 146 ():Herr talman! Jag har endast för avsikt att tilldetta betänkande lämna Västerpartietsröstförklaring med anledning av den motion sombehandlas i betänkandet och som väckts medanledning av propositionen.Vår motion tillgodoses genom desocialdemokratiska reservationerna. Därförkommer vi att rösta för reservationerna 1, 2 och iförekommande fall även för reservation 3.Anf. 147 ():Herr talman! Frågan om specialdomstolarna harvarit uppe till debatt vid ett flertal tillfällen. I daghar vi att besluta om Bostadsdomstolensupphörande. I föreliggande betänkande, JuU31,som behandlar regeringens proposition 1993/94:200Upphörande av Bostadsdomstolen m.m., föreslås ienlighet med propositionens förslag attBostadsdomstolen upphör den 1 juli 1994.I departementspromemorian Domstolsväsendet --organisation och administration ,beskrevs att vissa överväganden av principiell artborde göras inför ställningstagandet omspecialdomstolarnas framtid. Sådanaöverväganden har gjorts på ochlett till promemorian Specialdomstolarna iframtiden. Efter ytterligare överväganden harsedan den proposition lagts fram som vi nudebatterar.Förutom frågan om Bostadsdomstolensavskaffande tas i propositionen upp vissa allmännafrågor om specialdomstolarna och varrättsskipningen skall ske beträffandedagens arrende- och hyresnämndsärenden.Herr talman! Domstolsväsendet har ju somgrundstomme två parallelladomstolsorganisationer, dels allmänna domstolar,dvs. tingsrätterna, hovrätterna och Högstadomstolen, dels förvaltningsdomstolar, dvs.länsrätterna, kammarrätterna ochRegeringsrätten.Till detta system kommer dessutom de friståendespecialdomstolarna samt ett antal nämnder somprövar olika slag av tvister, t.ex. hyres- ocharrendenämnderna, vilka särskilt berörs i det nudiskuterade betänkandet.I propositionen gör regeringen den bedömningenatt flertalet av måltyperna i specialdomstolarna iframtiden bör prövas av de allmänna domstolarnaeller de allmänna förvaltningsdomstolarna.De viktigaste argumenten som brukar framföras tillspecialdomstolarnas fördel är snabb rättsskipning,specialkunnande och parternas förtroende.Herr talman! När det gäller snabb rättsskipning bördet påpekas att specialdomstolar inte alltid utgörnågon garanti för snabbhet. Balanserna kan varabesvärande även för specialorganen. Hur lång tidsom ärendet tar är en fråga om resurser ochprioriteringar. Genom olika regler om förtur m.m.kan det ges ett extra snabbt förfarande även inomde allmänna domstolarna. Snabbhetskravet är, somjag ser det, ett relativt svagt argument för värnandeom specialdomstolar.Ett annat av argumenten för specialdomstolarbrukar vara kravet på specialkunskaper. Mensärskilda ledamöter med särskilda fackkunskaperkan faktiskt även tillföras de lägre instanserna inomallmänna domstolar och allmännaförvaltningsdomstolar. Specialkunskap kantillgodoses genom koncentration av vissa mål tillvissa domstolar, genom adjungering av olika typerav jurister eller på annat sätt.Vissa typer av mål kan också speciallottas på vissaavdelningar eller rotlar inom en domstol somdärmed kan hålla en hög sakkunskap på sinaspeciella områden. Kravet på sakkunskapförutsätter alltså inte specialdomstolar.Herr talman! Argumentet att s.k.intresseledamöter i specialdomstolarna ingerparterna ett större förtroende än ensammansättning med andra ledamöter kännstveeggat. Å ena sidan har naturligtvisintresseledamöter hög sakkunskap och kan genomdetta och sin knytning till berörda organisationeringjuta ett ökat förtroende. Men å andra sidan kansådana knytningar till organisationerna förväntasge solidarisering med och verkande för just deorganisationer som de på något sätt är knutna till.Tvivel om opartiskhet kan då självfallet uppstå.Herr talman! I propositionen framhålls bl.a. attinförandet av Bostadsdomstolen medförde ettavsteg från principen om ett sammanhålletdomstolsväsende. Vissa frågor enligthyreslagsstiftning prövas fortfarande av allmändomstol, vilket innebär en splittring avhyresprocessen. Bostadsdomstolen är dessutomrelativt liten med visst beroende avdomstolsväsendet i övrigt för sinpersonalförsörjning.Sammantaget har regeringen i sitt förslag kommitfram till att det är tid för att genomföra endelreform. Den har föreslagit attBostadsdomstolen bör upphöra som friståendedomstol . Vidare föreslås att Sveahovrätt i ett första steg ensam övertarBostadsdomstolens roll som överinstans tillhyresnämnderna. instämmer iregeringens förslag.Låt mig sedan säga några ord om arrende- ochhyresnämnderna. Regeringen har den principiellainställningen att rättsskipningen inom det hyres-och arrenderättsliga området bör koncentreras tillde allmänna domstolarna. Regeringen föreslår ipropositionen att arrende- och hyresnämnderna påsikt skall upphöra. Huvuddelen av derasarbetsuppgifter skall övertas av tingsrätterna.Tingsrätternas normala förfarande ochsammansättning bör gälla i de mål som övertas. Detinnebär också att intresseledamöter inte bör delta.Trots regeringens principiella inställning anserregeringen att tingsrätternas övertagande avarrende- och hyresnämndernas ärenden kräver attytterligare överväganden sker innan förändringenkommer till stånd. Regeringen aviserar en översynav de hyresprocessuella reglerna liksom en vissomarbetning av de materiella reglerna undersommaren och hösten 1994.Däremot bör, enligt regeringsförslaget, arbetetmed samlokalisering och viss administrativsamverkan mellan nämnderna och tingsrätternafortsätta i enlighet med den principiella inriktningsom regeringen angivit. instämmeri regeringens förslag. Det gäller också förslaget omatt beslut inte skall kunna överklagas,liksom övriga förslag i propositionen.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan ibetänkandet och avslag på reservationerna.Anf. 148 ()replik:Herr talman! Här står två olika synsätt motvarandra. försöker på majoritetensvägnar att skaka fram några argument, t.ex.Bostadsdomstolens litenhet och vissa principiellaresonemang om att vi skall ha allt inom sammadomstol.Jag måste få fråga en sak. Man talarom den sakkunskap och de speciella kunskaper somkan finnas på hyresrättslagstiftningens område ochatt det kan uppstå svårigheter att klara detta medde allmänna domstolarna. Då säger vi får koncentrera den här typen av mål till enviss avdelning inom domstolen eller till en vissdomstol. Betyder det att det bara är vissatingsrätter som skall handlägga de här målen och attdet i fortsättningen bara skall vara en överinstans,nämligen ? Är det inte principen somfår gälla här, ? När det sedan uppstårsvårigheter i den praktiska hanteringen ändrar manuppfattning litet grand. Det viktiga är att avskaffaBostadsdomstolen som speciell domstol.I praktiken flyttar man in denna speciella domstol iSvea hovrätt och fortsätter som om ingentingegentligen har hänt. Det här förslaget handlar ju iförsta hand om att regeringen och de borgerligaföreträdarna skall kunna peka på att de faktiskt hargjort något när det gäller specialdomstolarna ochatt de försöker leva efter principerna. Det finns juingen kritik mot funktionssättet hos vare sighyresnämnder, arrendenämnder ellerBostadsdomstolen som ger anledning till någonförändring.Sedan säger att man enligtregeringens förslag skall utreda en rad frågor runtdetta. Detta är ju poängen i Socialdemokraternaskritik när det gäller dellösningen medBostadsdomstolen. Det hade ju varit mycket bättreatt utreda hela saken först och därefter fatta debeslut som en noggrann utredning ochöverväganden kring den kan leda fram till. Härbörjar man ju i andra änden genom att sätta i gången process som man inte riktigt vet vart den leder.Man vill besluta först och utreda sedan. Det tyckervi är en felaktig beslutsteknik.Anf. 149 () replik:Herr talman! Det är helt riktigt att taröver i första hand. Inriktningen är naturligtvis attde övriga hovrätterna skall komma in i bilden vidett senare tillfälle. Detta ses ju som en delreform.Bostadsdomstolens personal kommer i storutsträckning att tas över av . Genomden personalen får man en fortsatt kompetens.Det är också riktigt att det finns en skiljelinje härmellan regeringspartierna ochSocialdemokraterna. Enligt regeringspartiernaskall domstolsväsendet vara så sammanhållet sommöjligt, vilket också harpoängterat. Vidare gäller att domstolsväsendetskall bygga på domstolar med så generellkompetens som möjligt. Huvudsakligen skall mansyssla med just rättsskipningsuppgifter.När det gäller hyresnämndernas avskaffande ochtingsrätternas övertagande skall det fortfarandegöras överväganden på dessa punkter. Regeringenkommer naturligtvis att återkomma om dettasenare.Anf. 150 ()replik:Herr talman! Det är bra att regeringen avser attåterkomma. Det måste den naturligtvis göra om detskall ske förändringar i organisationen. Men dethade naturligtvis varit ännu bättre om regeringenhade snabbat på utredningen så att vi hade haft ettfullvärdigt utredningsunderlag att ta ställning till.Nu skall vi ju besluta att Bostadsdomstolen skallflyttas in i och i praktiken fortsätta därsom något slags specialenhet.Regeringen vill dessutom att skall uttalasig för den inriktning som regeringen har, nämligenavskaffandet av hyresnämnderna ocharrendenämnderna. Det är ju den inriktning somregeringen har, och den vill ha ett godkännande avdetta. Vi socialdemokrater motsätter oss det.Intresseledamöterna i de olika instansernaföreträder inte parterna direkt. De är utsedda pågrund av sin särskilda sakkunskap inombostadsområdet, t.ex. när det gäller förvaltning ochhyresgästaspekter. säger i sittuttalande att den här sakkunskapen medför att manpå ett bra och riktigt sätt kan handlägga de ärendenoch de mål som blir aktuella. Jag tycker att det ärtrist att man nu motar ut parterna ut tvistlösningennär det gäller hyreslagen och andra tvister som kanuppstå i anslutning till boendet.Avslutningsvis vill jag fråga : Vad ärdet egentligen för fel på specialdomstolarna? Mankan säga allmänt att man skall ha det på ett visstsätt. Men vad är det egentligen som gör att det ärså förfärligt besvärligt att ha specialdomstolar?Jag minns ett litet ärende inom justitieutskottetsberedningsområde som gällde kronofogdemål, somflyttades från kammarrätten ner till tingsrätterna.Då gällde plötsligt inte detta med alla tingsrättersbehörighet på alla områden. Den typen av målskulle koncentreras till den största tingsrätten ilänet.Trots kraftfulla deklarationer från framför allt departier som utgör regeringsunderlag i tidigaresammanhang om att alla domstolar skall varakompetenta att döma i alla mål beslöt man attkoncentrera s.k. kronofogdemål till den störstatingsrätten. De heligt deklarerade principerna komknappast inte att gälla i verkligheten, när manställdes inför de praktiska problemen. Då blev detplötsligt så att alla tingsrätter inte kunde anförtrosatt döma i denna typ av mål. Vilka principer är detegentligen som gäller?Anf. 151 () replik:Herr talman! Man skulle kunna vända påfrågeställningen och fråga sig om vi skall inrättadomstolar för vartenda ämnesområde. Det är inteden inriktning som regeringen har. Här talas om ettsammanhållet domstolsväsende. I avbesparingar, när vi behöver effektivisera, är detviktigt att man gör vissa reformer och förändringarsom kan leda till effektiviseringar, om man ser överhela domstolsväsendet.Organisationsförändringar förekommer överalltför att möta tidens krav, inom industrin ochnäringslivet i övrigt. Det måste också gälla statligamyndigheter och även domstolsväsendet. Vi levernämligen i en föränderlig värld, som alla känner till.Anf. 152 ():Herr talman! När vi här i kammaren den 18 majdiskuterade förslagen om en brottsofferfond och enny brottsoffermyndighet såg jag mig föranlåten attredovisa på vilket egendomligt sätt en rad viktigafrågor under det senaste riksdagsåret beretts avJustitiedepartementet.Jag nämnde polisens omorganisation. I fråga omdenna förklarade justitieministern här i kammarenatt hon avsåg att efter en snabbremiss lägga HåkanWinbergs utredning till grund för en proposition.Jag nämnde hur hon fick backa efter en radprotester i massmedia som krävde att denna storafråga måste få bli mer allsidigt belyst i en störreutredning.Jag nämnde departementspromemorian medförslaget att avskaffa , som avremissinstanserna sa nej till. Från departementetförsökte man avskaffa den allsidigt tillsattastyrelsen, med bl.a. kvinnlig representant förkanslipersonalen som utgör inomdomstolsväsendet, till förmån för en styrelsebestående av höga domare. Där lyckades man,efter det att frågan legat en månad ijustitieutskottet varvid nydemokraternabearbetades, i slutskedet genom förhandlingar påhögsta nivå mellan och kritiserade slutligen sättet på vilketdepartementet berett den nyabrottsoffermyndigheten. I endepartementspromemoria föreslogs attBrottsskadenämnden, som finns här i ,skulle administrera den föreslagnabrottsofferfonden. Förslaget fick allmänremissacceptans. Men när man förväntade sig enproposition med detta innehåll tillsatte regeringenjustitieutskottets ordförande att snabbutreda en nymyndighet för detta ändamål. Förslaget blev sedanutan remissförfarande underlag för en proposition.I dag har jag anledning att åter kritiseraJustitiedepartementets arbetsmetoder. iår fattade bl.a. beslut om ändring i lagenom bostadsdomstol per . skallvi fatta ett nytt beslut om avveckling av nämndadomstol per den 1 juli 1994.Jag försökte förgäves i debatten fåBritta Bjelle, som då företräddeutskottsmajoriteten, att redovisa sin syn på denhandläggning från departementets sida som jagkritiserade. Det lyckades inte. Jag vill nu ställasamma fråga till , nämligen om hantycker att den redovisade handläggningen äracceptabel.Avvecklingen av Bostadsdomstolen är en del av enreformering av den hyresrättsliga lagstiftningen.Men i denna ingår även, som tidigare talare harvarit inne på, förändringar av de s.k.hyresnämnderna och arrendenämnderna som ärföremål för utredning inom departementet. Det ären mycket grannlaga uppgift att inordna dessanämnder i de allmänna domstolarnas verksamhet,dels därför att de även har en social funktion, delsdärför att det ingår teknisk expertis i nämnderna.Den sociala funktionen består bl.a. däri attallmänheten kan ringa och förhöra sig omlagstiftning och praxis. i Göteborghar som exempel en person avdelad för att på heltidbesvara frågor på området. Det är många somutnyttjar denna service, främst blandhyresgästerna. Jag har själv som praktiserandejurist erfarenhet härav och har efter samtal medexpertis inom framför allt arrendenämndernakunnat bidra till att utan domstolsförfarande lösatvister. Någon liknande uppläggning finns inte inomde allmänna domstolarna.Sakkunskapen inom nämnderna på byggnads- ochjordbruksområdet utgörs, som tidigare talare harvarit inne på, av s.k. intresseledamöter. Detinnebär att parterna vid domstolsförhandlingar iregel inte behöver tillhandahålla sådan expertis.Dessa frågor har man på departementet ännu ejnågon lösning på. Men i något slags missriktadambition att visa handlingskraft föreslår man nu attBostadsdomstolen i vart fall skall avvecklas, ävenom ersättningen i form av tills vidarebeskrivs som ett provisorium. Man gör det trots attsåväl som Lagrådet avrått ochframhållit att vi behöver avvakta till dess vi har enhelhetslösning på området.Jag har i min motion, till vilken socialdemokraternai reservation 2 yrkat bifall, försökt att räddasituationen för departementet och regeringengenom att avstå från att yrka avslag påpropositionen. Jag föreslår i stället att avvecklingenav Bostadsdomstolen sker per ochinte den 1 juli 1994.Då föreligger möjligheten att innanBostadsdomstolen upphör även har fått ta del avförslag om avveckling av arrende- ochhyresnämnderna. Det ges vidare möjlighet att omdet fortsatta utredningsarbetet inomdepartementet så påfordrar justera beslutet omBostadsdomstolen.Det finns en rad ytterligare viktiga argument för attlåta ikraftträdandet anstå . beslutaderiksdagen införa betydande förändringar ihyresförhandlingssystemet per . Allakonsekvenser av den nya lagstiftningen kan inte nuförutses. Som vid många andra reformer måste ettstort antal frågor överlämnas tillrättstillämpningen.I en sådan situation är det ytterst angeläget att derättstillämpande myndigheterna, i detta fallhyresnämnder och bostadsdomstol, har en sådanfast organisation och sådana kunskaper påämnesområdet att reformen kan genomföras ienlighet med lagstiftarens intentioner och utan atträttssäkerheten sätts i fara.De beslutade lagändringarna ihyresförhandlingssystemet har väckt storuppmärksamhet och har lett till en mer polariseradsituation på hyresmarknaden. Hyresgästförbundethar i stora annonskampanjer kritiserat den nyalagen. Mot denna bakgrund accentueras behovet avstabilitet hos de rättsvårdande myndigheterna.Bostadsdomstolen innehåller, som vi tidigareberört, experter på området i form av s.k.intresseledamöter. Domstolen har därför en starkställning och kan bidra till att motsättningarnamellan parterna överbryggas. Provisoriet med Sveahovrätt innebär att intresseledamöterna försvinner.Ingen ifrågasätter hovrättens kompetens, men attjust nu göra förändringar är olyckligt.Herr talman! Jag vill avsluta med att till de tidigarefrågor jag riktat till utskottsmajoritetensföreträdare bifoga frågan varför vi inte i detta fallskall följa Lagrådets rekommendation.Anf. 153 () replik:Herr talman! Reformarbetet är naturligtvisföranlett just av det som jag har sagt tidigare --strävan efter ett sammanhållet domstolsväsende.Regeringen har med tillstyrkan av justitieutskottetansett att just frågan om Bostadsdomstolensavskaffande och övertagande avuppgifterna är tillräckligt utredd och att man kangenomföra denna delreform. Man anser detangeläget att verksamheten kommer i gång. Fleraandra har sagt samma sak när det gäller just denbiten.Lagrådet har uttalat viss tveksamhet men ändåansett att det skulle vara acceptabelt som ettprovisorium. Jag vill också påpeka attbostadsutskottet har gjort samma sak och tillstyrktförändringen.Anf. 154 () replik:Herr talman! försvararutskottsbehandlingen och påpekar att det inteskulle finnas några nackdelar med att avvecklaBostadsdomstolen innan man har ett samlat greppom förändringar inom hela hyreslagstiftningensområde.Det är intressant att notera att man har en omvändbevisföring när man avslår mitt förslag om att flyttafram ikraftträdandet av Bostadsdomstolensavveckling . Man hävdar att de praktiskaolägenheterna med att avveckla Bostadsdomstolenomgående inte framstår som särskilt påtagliga.