prot · GH0975 · 1994-03-18 00:00:00 — Vi haryttrandefrihet i , men det krävs omdömefrån båda sidor när den här typen av konflikteruppstår.Anf. 8 BO ():Fru talman! Jag konstaterar att vi ser olika på dettilltag som sker ute i kommunerna. Jag ärallvarligt bekymrad över att ledande politiker ochtjänstemän beter sig på det sättet.Civildepartementet har uppgiften att hävda denkommunala självstyrelsen. Vore det inte på sinplats att man hade några konferensomgångar därman tog upp denna fråga? Det har skrivits väldigtmycket. Företrädare för de fackligaorganisationerna känner sig utelämnade.Vore det inte på sin plats att arrangera någrakonferenser där kommunal- och landstingspolitikersamlas? Då kan innehållet i lagstiftningen omoffentlighet, yttrandefrihet och kommunaldemokrati repeteras. Det är uppenbart att manbestämt behöver säga ifrån.Jag har lett en arbetsgrupp inom detsocialdemokratiska partiet som har haft till uppgiftatt se över de olika styrsystemen,marknadstänkandet och köp--sälj-systemen. Tillskillnad från är jag ganska säker påatt det är tidsandan där kommuner ses som företagsom öppnar vägen för företrädare för en delkommuner att bryta mot yttrandefrihetslagen.Rapporten heter Demokrati eller marknad, och jagskall gärna överlämna den till har kunnat se att i många kommuner ochlandsting hotas de svaga av marknadstänkandet.De känner sig hotade. Jag har även sett attkommunal- och landstingspolitiker har satt sig påläktarna och låtit tjänstemän och andra skötakommunerna. Jag kan se att det kommunalasjälvstyret försvagas. tappar deförtroendevalda kunskaperna. Har de intekunskaper kan de inte ta itu med ekonomi ochviktigt förändringsarbete.Jag anser att vi står inför en skiljeväg. Denkommunala demokratin måste återupprättas. Vimåste stå för dessa värden.Jag vill gärna få en reaktion från kan man göra för att få kommuner ochlandsting att stå för yttrandefrihet och demokrati?Anf. 9 Civilminister ():Fru talman! nämner den kommunalasjälvstyrelsen. Den är viktig. Den innebär bl.a. attstaten har stort förtroende för dem som företräderde olika partierna i kommunerna och räknar medatt de tar ansvar för att grundlagarna följs. Vi anseratt det är en självklarhet.Vidare var det frågan om vad vi gör påCivildepartementet angående lokal demokrati. Vihar ägnat största delen av åtjust hur detta skall utvecklas. Vi tillsatte enkommitté som fick i uppdrag att se överutvecklingen av den lokala demokratin i deenskilda kommunerna. Förslag har lagts fram somhar lett fram till en proposition. Jag skall presenteraden för . I propositionenkommer det att finnas ett antal förslag som konkretgår ut på att öka de enskilda medborgarnas insynoch inflytande i den kommunala verksamheten.Det är precis det denna debatt handlar om.Jag tycker att gör det lätt för sig närhan avfärdar hela diskussionen ommarknadsorientering som ett nödvändigt ont.Kommunerna behöver utsätta verksamheten förkonkurrens för att komma till rätta med deekonomiska problem som finns på alla nivåer iSverige . Vi måste våga diskutera den fråga jagnämnde i mitt första inlägg, nämligen hur vi skallkombinera sparåtgärder, konkurrens och samtidigtha ett bra demokratiskt inflytande frånmedborgarna i kommunen.Bo Holmberg efterlyser konferenser. Tre regionalakonferenser finns planerade för denna vår. Därkommer vi att träffa många kommunalaföreträdare. Konferenserna skall handla om lokaldemokrati och medborgarnas möjligheter till insynoch ansvar.Anf. 10 BO ():Fru talman! Jag får tyvärr konstatera attcivilministern inte kan ge något besked till dem somarbetar i kommuner och landsting i fråga om attordentligt ta itu med avarterna av att flytta på folksom protesterar mot kommunala beslut. Jag kanockså konstatera att klyftan vidgas mellan vadInger säger om det arbete som görs idepartementet för demokratin och vad som händerute i kommuner och landsting. Klyftan vidgas ocksåmellan de nationella mål som regering och riksdaglägger fast kring välfärdspolitiken ochmöjligheterna att förverkliga dem ute i kommuneroch landsting. Där finns det inte tillräckligt medpengar eller engagemang för att realisera målen.Jag har också en helt annan åsikt än hur ekonomin skall hanteras. Vi kan konstateraatt denna regering inte har varit särskiltframgångsrik. Regeringen har gjort ettantal missbedömningar i den ekonomiska politikensom har kört landet direkt i diket.Men vi har också erfarenheter från arbete iHälso- och sjukvårdsutredningen. Där har de olikaköp--sälj-systemen och konkurrenstänkandetutvärderats för att se om de har lett till effektivarevård än traditionell budget och styrning. Det harvisat sig att dessa system inte har spelat någon roll.Skattestopp och indragningar av pengar har varit avavgörande betydelse. Det är det som har lett till iprincip samma ekonomiska utveckling i kommuneroch landsting.Vid en internationell konferens har man kunnatkonstatera följande: För skull, släpp inte densvenska modellen i sjukvården! Håll fast viddemokratin och kontrollen av totalkostnaden. Deär mest effektiva i de industrialiserade länderna.Det finns inget land i världen som har så effektivsjukvård som Sverige.Talet om att föra in marknad och konkurrens för attfå bättre ekonomi håller inte i sak. Vidare har detlett till oro inom sjukvården när socialutskottet haruttalat att man skall se upp så att inte den kliniskaforskningen om sjukvården eftersätts. Den passarinte alltid i köp--sälj-systemen.Jag tycker att skall ta initiativtill följande uttalande: får kommuner ochlandsting lugna ned sig. De skall inte utvecklas tillnågon experimentlåda. måste alla försök sompågår utvärderas om hur de har slagit mot målen förvälfärdspolitiken, demokratin ochyttrandefriheten.Regeringen skall med kraft säga att det är dags attlugna ned sig, stå för trygghet och yttrandefrihetoch demokrati. Om inte detta sker, kommerutvecklingen att fortsätta åt fel håll.Anf. 11 Civilminister ():Fru talman! Vi är inte överens om hurverksamheten i kommunerna skall bedrivas. Jagtycker att det är viktigt att fler får vara med, intebara privatägda företag utan också t.ex. föreningaroch ideella organisationer. De kan med ettpersonligt engagemang tillföra verksamhetendimensioner som annars inte finns och som ocksåkan leda fram till en utvecklad demokrati. Alltingskall inte styras i en liten fyrkant och se likadant ut.Där har vi olika åsikter.Jag förstår också att har svårt attsmälta att ekonomin efter att antal insatser avregeringen nu äntligen är på väg att vända. Jaghoppas att det kommer att bli tydligare. Allt tyderpå att ekonomin äntligen har vänt och att mångainsatser som regeringen har gjort, bl.a. för att ökamöjligheterna för småföretagare, nu leder till attfler får jobb. Det kommer att så småningomstabilisera ekonomin.Jag vill återkomma till frågan om den kommunalasjälvstyrelsen. Det är viktigt at vi hävdar denkommunala självstyrelsen. Vi skall inte styra ochsäga att så och så skall kommunerna göra. Däremotär det viktigt att ha en dialog, följa utvecklingenoch framföra synpunkter. Det är viktigt att vitillåter att den kommunala självstyrelsen fårutvecklas.Jag kan också konstatera att Bo Holmbergegentligen inte ger några egna förslag till hur mankan komma till rätta med de enskilda fallen. Jagkan självfallet inte diskutera dem. Men det påståsatt gränserna för yttrandefriheten har överträtts idessa fall. Det är ett problem. Men jag har inte hörtnågra förslag från för att komma tillrätta med problemen.Vi är överens om att demokratin inte får åsidosättasnär organisationer av olika slag förändras ikommunerna.Överläggningen var härmed avslutad.4 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1993/94:191 Exekutiv försäljning av fast egendomKulturutskottets betänkanden1993/94:KrU18 Övergripande kulturfrågor1993/94:KrU20 Ersättningar och bidrag tillkonstnärer1993/94:KrU21 Teater, dans och musik1993/94:KrU25 Kulturmiljövård1993/94:KrU26 Museer och utställningarJordbruksutskottets betänkanden1993/94:JoU17 Godkännande av överenskommelsemellan och på fiskets område1993/94:JoU18 Tilläggsbudget till statsbudgeten /94Arbetsmarknadsutskottets betänkanden1993/94:AU11 Arbetsmarknadspolitik1993/94:AU12 Arbetslivspolitik1993/94:AU14 konvention nr 173 ochrekommendation nr 1805 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 17 mars1993/94:117 av () tillstatsministern om och EU:s försvarsplaner:Den 1 mars 1994 meddelade regeringen att Sverigeoch EU i allt väsentligt enats om villkoren förSveriges inträde som medlem i EU.Beträffande utrikes- och säkerhetspolitikenhänvisades endast till att parterna den 21 december1993 gjorde ett gemensamt uttalande där ''vikten aven effektiv och väl sammanhållen utrikespolitikmed utgångspunkt från '' betonades.Kandidatländerna för medlemskap i erbjödsockså att ''delta i utformningen av utrikes- ochsäkerhetspolitiken redan före medlemskapet''.I artikel J 4 i finnsnyckelparagrafen om säkerhetspolitiken: 1. ''Dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken skallomfatta alla frågor som berör unionens säkerhet,inbegripet utformningen på lång sikt av engemensam försvarspolitik, som med tiden skullekunna leda till ett gemensamt försvar.'' ''Unionenanmodar Västeuropeiska unionen (VEU) som ären integrerad del av unionens utveckling attutarbeta och genomföra unionsbeslut ochunionsaktioner som berör försvaret. Rådet skallgenom överenskommelse med VEU besluta om denödvändiga praktiska arrangemangen. ''Ytterligare förtydligande finns i Förklaring omVästeuropeiska unionen: ''Målet är att bygga uppVEU stegvis som Europeiska unionensförsvarskomponent. ''Vid öppnandet av förhandlingar om EG-medlemskap förklaradestatsrådet på svenska regeringensvägnar att önskar ''delta fullt ut i dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inomunionens ram''. Han uttalade vidare att ''vi ärberedda att ikläda oss samma fördragsmässigarättigheter och skyldigheter som gemenskapensnuvarande medlemmar''. Han tillade att vi inser''att utformningen på lång sikt av en gemensamförsvarspolitik som med tiden skulle kunna leda tillgemensamt försvar är ett mål för den gemensammautrikes- och säkerhetspolitiken som kommer attdiskuteras vidare inom ramen årsöversynskonferens. Vi avser inte hindra denEuropeiska unionens utveckling på vägen motdetta mål. ''I anförandet nämndes att militäraalliansfrihet alltjämt består. Däremot gjordes intenågot yttrande om att den syftar till neutralitet ikrig, vilket också beslutat om. Enligtförsvarsminister har ''den svenskaneutralitetspolitiken spelat ut sin roll'' (TT den 10oktober 1993).Regeringen har intagit den hållningen att ingen kantvinga att delta i ett gemensamt EU-försvareftersom EU måste fatta ett sådant beslut enhälligt.Sverige kan säga nej.Men så enkelt är det inte. har sålunda intebara avstått från att inte hindra utvecklingen motett gemensamt försvar utan även förklarat sig villigtatt fullt ut delta i den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken inom unionens ram.Det synes inte finnas någon reell vilja frånregeringens sida att fullfölja en alliansfrilinje syftande till neutralitet i krig.Om en sådan vilja verkligen hade funnits hosregeringen skulle givetvis i förhandlingarnaredan från början anmält krav på undantag rörandeförsvarspolitik och försvarssamarbete.Danmark har beträffande försvarspolitik ochförsvarssamarbete fått ett undantag vilket innebäratt inte deltar i utarbetandet ochgenomförandet av avgöranden och aktioner inomunionen som har betydelse på försvarsområdet.Till detta kommer att ledande företrädare förEuropaunionen, bl.a. den franske europaministernAlain Lamassoure, vid ett besök i Sverigetydligt deklarerade att måste ansluta sig tillEU-försvaret. Enligt Lamassoure är det förnärvarande inte obligatoriskt, men måsteSverige som EU-medlem gå med i denvästeuropeiska försvarsalliansen.Obeservatörsstatus i VEU kan tillåtas, men ärendast ett provisorium enligt Lamassoure.Fredsforskaren har kommenteratdet inträffade på följande sätt: ''Målsättningen attnå ett snabbt avtal med EU prioriterades till prisetav de nationella säkerhetsfrågorna. ärberett att följa EU vart vägen än leder.'' Och hantillägger: ''Om vi tänker oss en situation om låt osssäga fyra--med ett framväxande europeisktförsvar som kommer att innehålla en fransk ochkanske en brittisk kärnvapenkomponent så är detinte alls svårt att se att en sådan linje kommer attvara helt oacceptabel för större delen av densvenska allmänheten. ''På grund av det anförda får jag ställa följandefrågor till statsminister . Eftersträvar statsministern att anslutersig till VEU?2. Har de facto bundit sig för att famdelesingå i ett gemensamt försvar inom unionens ram?3. Varför begärde inte undantag från attdelta i utarbetandet och genomförandet avavgöranden och aktioner inom unionen som harbetydelse på försvarsområdet?4. Kan delta i ett gemensamtvästeuropeiskt försvar som kommer att innehållaen fransk och en brittisk kärnvapenkomponent?5. Varför angavs det inte i det svenska anförandetden vid öppnandet av Sverigesförhandlingar med EU att säkerhetspolitikäven skall syfta till neutralitet i händelse av krig?6 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 17 mars1993/94:404 av () tillutrikesministern om valen i Turkiet:Förra veckan deltog jag i en internationelldelegation till för att bl.a. inhämtainformation om situationen inför valet den 27 mars.Demokratiska partiet (DEP) har beslutat att intedelta i valet eftersom det inte kan garanterakandidaternas säkerhet. Dessutom har flera av dessledamöter i parlamentet fråntagits sin immunitetoch fängslats.Mot denna bakgrund vill jag frågautrikesministern:På vilket sätt kommer att agera för att detskall vara möjligt att genomföra demokratiska val iTurkiet?1993/94:405 av () tillkulturministern om nordiska närradiostationer:I bygder som ligger nära gränsen mellan Sverigeoch är det praktiskt genomförbart attsamköra de båda ländernas närradiostationer.Så är t.ex. fallet med närradiostationen i Gäddedei och närradiostationen i Lierna kommunpå norska sidan. Den nuvarande lagstiftningenlägger emellertid hinder för ett sådant -- enligt minmening -- ganska självklart nordisktkultursamarbete, och det borde till att börja medbeviljas undantag från radiolagen.Mot denna bakgrund vill jag fråga kulturministern:Är kulturministern beredd att ta initiativ till enlagändring som underlättar samkörning mellannärradiostationer i de nordiska ländernasgränsområde?1993/94:406 av () till civilministernom förslaget om en ny myndighet förungdomsfrågor:I ungdomspropositionen som regeringenpresenterar föreslår att Statensungdomsråd som organisation läggs ned och en nymyndighet, , skall bildas i stället.På vilket sätt kommer landets unga att märka attnågot nytt har hänt med ungdomsfrågorna?1993/94:407 av () tilljustitieministern om åtgärder mot porrklubbar:År 1982 förbjöds de s.k. sex- och porrklubbarna iSverige. De nattklubbar som ersatt dennaverksamhet kan knappast accepteras. Unga flickorutnyttjas och förnedras.Bevisligen finns många ''gråa'' klubbar i vårastorstäder. Den sofistikerade reklam som sänds uttill presumtiva klubbesökare gränsar till koppleri.Min fråga till justitieministern är: På vad sätt tänkerjustitieministern sätta stopp på den för närvarandeexpanderande verksamheten med porrklubbar?den 18 mars1993/94:408 av () tillstatsrådet om miljöprövning avtimmertransporter på landsväg:Riksdagen slog återigen fast att dettrafikpolitiska målet är en trafikförsörjning ''tilllägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader'' ochinstämde i ''regeringens och motionärernasbedömning att det är angeläget att stärkakollektivtrafikens konkurrenskraft ytterligare. ''(1993/94:TU16 s. 9 f). revisorer prövarsamhällsekonomiska kalkyler påtransportområdet, på uppmaning avtrafikutskottet. Kostnader för ökat slitage på vägar,för miljöförstöring och ökade trafikolyckor räknasin i sådana kalkyler. SJ:s taxepolitik måste väga insamhällsekonomin. frågade jagkommunikationsministern om han ville säkerställaatt de EG-anpassade nyabruttoviktbestämmelserna till förlandsvägstransporter inte får skadliga effekter förmiljö och trafiksäkerhet i vårt land. Mina farhågorhar besannats, i och med att varslar omnedläggning av fem av nio timmerterminaler ochför över timret från tåg till lastbil. Risken är stor attäven flistransporter förs över på landsväg och attvissa järnvägssträckor hotas.Enligt kap. 4 2 § naturresurslagen kan regeringenpröva en verksamhet där konsekvenserna förmiljön kan bli betydande. Nedläggningen avtimmerterminalerna medför avsevärt ökat tryck påmiljön. Överväger statsrådet att miljöpröva TrätågAB:s planer att öka lastbilstransporterna?1993/94:409 av () till civilministerInger om ungdomsarbetslösheten:Ungdomars möjlighet till oberoende ochsjälvständighet beror på möjligheten att få jobb ochdärmed en egen inkomst. är mer än var femteungdom utan denna möjlighet. Regeringen harnyligen lagt en s.k. ungdomsproposition som skallbehandla ungdomars uppväxtmöjligheter. Vadgäller den kanske viktigaste åtgärden, rätten tillarbete, är propositionen tom på nya förslag.I debatten har krävts förslag om ungdomsgaranti,motsvarande den som finns i ,uppsägningsstopp i offentlig sektor, nyinvesterandei byggande och ytterligare utbildningsplatser. Ingetav detta presenteras i regeringensungdomsproposition.Ungdomars intresse för miljöfrågor och de storamiljöproblem som finns tas inte på något sätttill vara. Arbetslösheten bland ungdomar är inteheller avtagande utan på en hög nivå. Deflesta går i passivitet och utan att delta iarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Att nöja sig medinsatser på nuvarande nivå innebär med andra ordatt man nöjer sig med den arbetslöshetsnivå somfinns bland ungdomar i dag.Vilka ytterligare åtgärder avser civilministern ochregeringen vidta för att minskaungdomsarbetslösheten?1993/94:410 av () till civilministerInger om social snedrekrytering tillutbildning:I det beslut som fattat om den s.k.skolpengen ges rätt att ta ut ''skäliga'' skolavgifter.På flera håll har detta inneburit elevavgifter på per termin.På Universitet avslöjades attdet var möjligt att köpa sig till en utbildningsplatsnär man inte klarat uttagningen.I SOU 1993:85 ''Ursprung och utredning'' sägs bl.a.att ''den sociala snedrekryteringen förändrats rättlite'' och att ''det finns (dock) ingen anledning attgenerellt hysa misstro till politiska medel''.Exempelvis blir det enligt utredningen mindresnedrekrytering ''ju mindre segregeradegrundskolorna är''.Genom skolavgifter segregeras ungdomar frånolika uppväxtmiljöer. Ungdomar med olikastudietradition hemifrån uppmuntras i olika storutsträckning att studera i ett system med avgifter.Nyligen har regeringen beslutat att tillsätta enutredning som bl.a. skall se över lagarna somreglerar rätten till studier. Detta riskerar ytterligareatt öka den sociala snedrekryteringen vid antagningtill högre studier.I den avlämnade ungdomspropositionensägs bl.a. att ''Alla ungdomar behöver kunskap föratt kunna hävda sig på en förändradarbetsmarknad. ''Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att densociala snedrekryteringen skall minska och att flerskall få kunskap?1993/94:411 av () tillkulturministern om flyktingpolitiken:Det har förekommit allvarlig kritikmot inhuman flyktingpolitik i allmänhet och alltförrestriktiv rättstillämpning i synnerhet. att viseringsinstrumentet används så attasylrätten de facto begränsas, att avlägsnanden avasylsökande inte sällan sker på svaga och inhumanagrunder, att riskerna för tortyr och annan brutalbehandling inte beaktas i tillräcklig utsträckning (iPeru, Bosnien, Kosovo, m.fl.), att barnalltför ofta behandlas på ett inhumant sätt och attSverige inte tillräckligt aktivt agerar mot alltrestriktivare flyktingpolitik i olika delar av Europa.I anledning härav får jag ställa följande fråga tillstatsrådet konkreta åtgärder avser regeringen ianledning av kritiken att vidta för att säkra engenerös och human flyktingpolitik ochrättstillämpning?1993/94:412 av () tilnäringsministern om undanröjande av hälsoriskerfrån starkströmsledningar:Genom stadsdelen i går enstarkströmsledning som tillhör . Ledningen som går rakt genom bebyggelsenovan jord har skapat stor oro för betydandehälsorisker bland befolkningen, särskilt blandbarnfamiljer. Det gäller att söka finna en lösningsom innebär att kraftledningen kan flyttas på ettacceptabelt sätt. Den bästa lösningen är attkraftledningen dels grävs ned under jord, dels drasgenom en tunnel. I avvaktan därpå kan det blierforderligt att finna en temporär lösning somundanröjer riskerna för de boende.Mot bakgrund härav får jag fråga statsrådet följande:Är regeringen beredd att verka för såväl varaktigasom temporära lösningar som undanröjerhälsoriskerna för de boende på grund avstarkströmsledningar?1993/94:413 av () till civilministerInger om lägre ingångslöner förungdomar:I den avlämnade ungdomspropositionensägs att det är viktigt att det ständigt finnsmöjligheter till att växla från exempelvis merlågproduktiva arbeten till högproduktiva arbeten,dvs. arbeten i tillväxtsektorer med högrelöneutveckling.Finansministern har tidigare uttalat sig för lägreingångslöner för att skapa fler nya jobb. Iungdomspropositionen sägs bl.a. att ungdomarskall ges goda förutsättningar att etablera sig somvuxna.Avser regeringen och civilministern att verka förlägre ingångs- och ungdomslöner för att ökaungdomars möjligheter till etablering ivuxensamhället?1993/94:414 av () till civilministerInger om möjligheter för ungdomar attgöra sina åsikter hörda:Regeringen har presenterat sitt s.k. förslagtill ungdomspolitik. Det sägs beskriva livsvillkorenför ungdomar och syfta till en sammanhållenungdomspolitik. I propositionen beskrivs deproblem som finns med exempelvisungdomsbrottslighet, kommersialism ochmissbruk. Över huvud taget präglas regeringenssyn på ungdomar av problem. Regeringen har stortilltro till att dessa problem skall kunnatillrättaläggas genom att ''förmedling av sundanormer till barn och ungdom bör genomsyra alltungdomsarbete'' (budgetpropositionen, januari1994). Liknande skrivningar finns i mängd iförslaget till ungdomspolitik. Vuxenvärlden skallalltså förmedla de ''sunda normer'' som präglardenna värld till ungdomsvärlden som kännetecknasav ''osunda normer''.Problemet framför andra är kanske att mångaungdomar inte uppfattar vuxenvärldens normersom speciellt sunda. Om inte vuxenvärlden ihandling visar att man står för värderingar somsolidaritet, demokrati och humanism riskerarregeringens ord att bli just bara ord.Regeringen betonar också vikten av ungdomarskontakt med vuxna. Kontakt är ömsesidig och ettutbyte av idéer. Många ungdomar upplever det i dagsom ett problem att vuxna inte lyssnar på derasåsikter.Vilka konkreta åtgärder avser regeringen ochcivilministern vidta för att ungdomars värderingaroch åsikter bättre skall höras i vuxenvärlden?1993/94:415 av () till civilministernom elevers inflytande över undervisningen:Regeringens proposition om ungdomspolitik syftarbl.a. till att ungdomars personliga delaktighet,ansvarstagande, medmänsklighet och inflytandeskall främjas. De förslag som finns för att stärkaungdomars inflytande och delaktighet i arbete ochutbildning inskränker sig till en ökad valmöjlighet.Att välja är i och för sig inte felaktigt, men det ärotillräckligt. Om ungdomar ges uppfattningen attdet så fort ett problem dyker upp bara är att knallai väg uppmuntrar detta i liten utsträckning tillansvarstagande och delaktighet.I utredningen och makt lämnades fleraförslag och idéer om hur ungdomars vardagligainflytande över exempelvis utbildning kan öka. Dethandlar om ett inflytande som förutsätter dagligtansvarstagande över verksamheten, där elevernakan påverka även efter den dag då valet skett ochdär elever får sitta med i skolornas lokala styrelse.I ungdomspropositionen finns tyvärr inga förslagom hur elevernas inflytande, ansvar ochdelaktighet skall stärkas.Avser regeringen vidta konkreta åtgärder för attelevernas inflytande över undervisningen skallöka?7 § Kammaren åtskildes kl. 9.45.Förhandlingarna leddes av talmannen.