prot · GH0981 · 1994-03-28 00:00:00 — Vi i Vänsterpartiethar därför sagt i framlagda förslag att riksdagenborde fatta beslut om införandet av enrekommenderad gräns om högst 25 elever i varjeklass.För drygt sedan besökte jag enhögstadieskola. Man berättade där för mig att dettill hösten blir 32 elever i varje klass.Undervisningsrummen är inte byggda för 32 elever,vare sig ytmässigt eller fysiskt i övrigt. Det härkommer med stor säkerhet att innebära attbefintligt ventilationssystem överbelastas. Detta ärinte bara till förfång för inlärningsprocessen, utandet kommer också -- det kan med största säkerhetpåstås -- att inverka menligt på elever som har vissabesvär med allergier.Och varför inte se detta i det perspektiv som entolvårig flicka talade om? Hon sade nämligen tillmig: Tänk vad rörigt det skall bli på klasskortetmed 32 elever! Men, herr talman, det är kanske såatt säga ett perspektiv underifrån.Vi ser kraftiga nedskärningar när det gäller socialastödområden som är viktiga för skolan. I enkommun finns det t.ex. en skolpsykologtjänst förmer än 3 000 elever -- detta i tider av arbetslöshetoch social utslagning.Vi har från sida sagt att det behövsen kraftig uppräkning när det gäller medel förstödinsatser för barn med flerhandikapp, om vi nuskall prata om en skola för alla. Vi behöverförbättra utrustningsstandarden i den svenskaskolan. Vi har föreslagit ett statsbidrag om 250miljoner kronor för att visa att menarallvar.Det måste också till en attitydförändring i samhälletnär det gäller synen på studier och utbildning.Därför är det viktigt att vi sänder ut rätt signaler tillde unga människorna. När vi säger att de skall gåtill skolan är det också vårt ansvar att erbjuda en såkvalitativt högt stående skola som möjligt.I det här sammanhanget är det också viktigt att hasektorsbidrag. Det är ett sätt att från den härkammaren hävda likvärdighetsprincipen. Det är ettsätt att lyfta fram det nationella ansvaret förskolpolitiken. Det är ett sätt att motverkaotydlighet och politikerförakt.Ett annat ben vi måste gå fram på när det gällerattitydförändring av ett kvalitetsprogram förskolan -- det här handlar delvis om denimmateriella delen -- är att försöka få till stånd endiskussion som leder fram till att man jämställerstudier med vilken annan arbetsinsats som helst isamhället. De flesta jag pratar med säger: Visst, detär en investering. Då skall de studerande också hakredit för denna investering. Då skall vi visa att vimenar allvar med att bildning i sig har ett värde.Vi gjorde en trevare i linje med detta och föreslogen försöksverksamhet med sommargymnasier.Tyvärr avstyrker de andra partierna förslaget omförsöksverksamhet. Mensommargymnasieverksamhet -- vi lägger oss inte iavtalsfrågor och annat -- skulle kunna vara en signalom att man i det svenska samhället tycker attutbildning är mycket viktig. Den skulle också gemöjligheter för elever i och även förgymnasiestuderande att utnyttjaden kapitalinvestering som skolan är på ett positivtoch mer effektivt sätt.Det sägs som ett argument mot försöket medsommargymnasier att man på grund av detstatsfinansiella läget inte nu kan anamma förslaget.Men jag skulle gärna avstå en stridsvagn. Då skullevi kunna driva sommargymnasieverksamhet underflera års tid. Den skulle omfatta många ungamänniskor i vårt samhälle. Den skulle kanske ocksåpå sikt kunna ses som ett alternativ eller ettkomplement till feriejobb. Jag vet inte om vi är förtidigt ute i den här frågan. Men det är märkligt attdetta inte skulle kunna prövas på gymnasienivå närdet föreslås kunna prövas på högskolenivå.Den svenska skolan behöver ett rejältkvalitetsprogram. Den behöver viss uppryckning.De svenska ungdomarna behöver få signaler genomatt vi talar om hur viktig utbildningen är för derasframtid och för det svenska samhällets framtid.Anf. 87 HANS NYHAGE (m):Herr talman! I all vänlighet tillåter jag mig att förstpåtala för att de borgerligapartierna inte alls är beroende av att fånydemokraternas röster bakom sina förslag. Det ärtvärtom uteslutande eget parti somär i detta direkta beroende av nydemokraternasstöd, utöver stödet från , för attkunna få gehör för sina förslag. Det är alltså förstnär Socialdemokraterna, gör gemensam sak mot den samladeborgerligheten som något kan hända. Detsamarbetet har vi under hand fått ganska mångabevis på, inte minst . Det är väländå rimligt, , att man sopar rentframför den egna dörren innan man anklagarandra.Till ärendet. Vi har i invandrarelever frånmer än hundra andra länder, som erhållerundervisning och studiehandledning på sitthemspråk inom och gymnasieskolansram. I kan detta ges såväl inom somutom timplanebunden tid och i gymnasieskolan iform av utökad studietid, som individuellt val ellersom ersättning för undervisning i språk 2 och 3.Sverige torde vara ett av de länder som relativt settsatsar mest medel när det gäller att gehemspråksundervisning i våra skolor. Detpåståendet äger sin giltighet även efter ettriksdagsbeslut om en minskning av statsbidragetmed i enlighet medregeringens och utskottsmajoritetens förslag. Dettagäller också i fortsättningen, när de nyaläroplanerna träder i kraft. Då kommerhemspråksundervisningen att ingå i skolansspråkprogram även på grundskolan.Vi fäster alltså största avseende vid betydelsen ochvärdet av hemspråksundervisningen. Det råderockså betydande samförstånd härom i riksdagenmed undantag för nydemokraterna, varsinvandrarfientliga inställning aldrig förnekar sig.Men när man tar del av argumenteringen frånsocialdemokratiskt och vänsterpartistiskt håll låterdet som om allt vad hemspråksundervisning heterraseras genom den föreslagna åtgärden om enbegränsning av rätten till sådan undervisning till sjuår och det minskade statsbidraget i enlighetdärmed. Enligt den argumenteringen tycks de sjuåren betyda närmast ingenting alls, medan allbetydelse tycks ligga i och de 120miljoner kronorna. Så är det förvisso inte.För det första kan vi konstatera att den nuföreslagna specifika åtgärden gäller /95.Därefter träder den nya läroplanen för grundskolani kraft, vilket innebär att hemspråksundervisningkan ges såväl som B-språk som inom ramen förelevens fria val. Den kan också vara en lokaltutformad profilering vid skolan. Den s.k.sjuårsbegränsningen kommer därför endast attkunna tillämpas när det gäller undervisning utanförtimplanen.För det andra är den föreslagna begränsningen enminimireglering. Hemspråksundervisningen kanalltså föregå än närsärskilda skäl härför föreligger. Därtill kommer attstudiehandledningen på hemspråk alls inte berörsav förslaget. Där föreslås således ingenbegränsning.För det tredje undantas elever med finska somhemspråk. Detsamma gäller elever från övriganordiska länder när behov föreligger. Och detgäller också för samiska, tornedalsfinska ochzigenska elever.Det påstådda hotet mot hemspråksundervisningensaknar således all rimlig grund.I sammanhanget vill jag också påtala denbeställning om översyn avhemspråksundervisningen som utskottet föreslåratt skall göra hos regeringen. Det harfrån skilda håll ifrågasatts omhemspråksundervisningen verkligen leder fram tillden tvåspråkighet hos eleverna som det finns allanledning att eftersträva. Den förda debatten gerenligt utskottets mening anledning till en grundligöversyn, där hemspråksundervisningens ställningblir föremål för en allsidig belysning. Inte minstgäller detta undervisningens betydelse förinlärningen av svenska språket. Det är såledesviktigt att den begärda översynen genomförs ochsnarast möjligt redovisas för regeringen.Socialdemokraterna har i sin partimotion ifrågasattom skolan uppfyller kravet på en likvärdigutbildning. Förändringarna av skolans styrsystemoch ändrade principer för resursfördelningen harenligt motionärerna väckt farhågor för att skolaninte längre kan garantera likvärdigheten.Skolverket bör därför få i uppdrag att göra enutvärdering.Det är givetvis viktigt att den i skollagen fastlagdarätten till likvärdig utbildning garanteras. Detankommer på att nogsamt beakta att såsker. Som redovisas i utskottsbetänkandet pågår förnärvarande ett omfattande utvärderingsarbeteinom rörande kunskapsöversikter,metodöversikter och metodutveckling förbelysning just av begreppet likvärdig utbildning.Den av motionärerna begärda utvärderingen harsåleds redan kommit till stånd.I den socialdemokratiska partimotionen behandlasockså frågorna om ökat elev- ochföräldrainflytande i såväl skolan som i utbildningenav lärare och skolledare. Utskottet har isamband med läroplansarbetet i etttillkännagivande till regeringen begärt en ordentligbelysning av frågan om att stärka elevernas ochföräldrarnas inflytande i skolan, och harfattat beslut i enlighet härmed. Alldeles självklartkommer därvid de av motionärerna framfördasynpunkterna att tas upp till behandling. Det finnsdärför ingen anledning till ytterligare uttalandenfrån i dessa avseenden.Herr talman! Regeringen har ibudgetpropositionen aviserat att lägga förslag omutbildningsinsatser inom bl.a. gymnasieskolan ochkomvux i kompletteringspropositionen. Frånsocialdemokratiskt håll har yrkats att riksdagenredan nu skall ta ställning till extrainsatser inombåda dessa områden. Utskottet anser det vararimligt att invänta kompletteringspropositioneninnan definitiv ställning tas och avvisar alltså desocialdemokratiska förslagen.Utskottet finner också anledning att tillbakavisadet socialdemokratiska förslaget om ennedskärning av det av regeringen föreslagnabidraget till svensk undervisning i utlandet.Regeringsförslaget bygger på ett ställningstagandeav under föregående , enligtvilket staten skulle ge ett visst ökat anslag tillutlandsskolorna. Skälet härför var attInternationaliseringsutredningen visade att detgenomsnittliga statsbidraget för /92endast täckte av dessa skolors samladedriftkostnader.Enligt utskottets mening är det därför självklart attden av gjorda beställningen skallrespekteras och att regeringens förslag således skallgodkännas.Herr talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan i dess helhet och såledesavslag på samtliga reservationer.Anf. 88 () replik:Herr talman! Hans Nyhage förnekar med vissemfas att det har förekommit någon uppgörelsemed Ny demokrati som lett fram till det olycksaligaförslaget om att skära ned resurserna tillhemspråksundervisningen. Jag måste säga att detgör det hela ännu värre för Hans Nyhage. Detbetyder ju att han och hans partivänner själva harhittat på detta, utan hjälp från Ny demokrati.Varför skulle det ha lett till ett så illa beskrivet ochberett förslag som det här?På några få rader säger man att man vill beskärahemspråksundervisningen för den aktuella gruppenelever med en tredjedel av resurserna. Det är ettmycket omfattande förslag. Just på grund av attstudiehandledningen och en del avhemspråksundervisningen undantas, nämligen denför de nordiska eleverna, får förslaget så mycketstörre konsekvenser för alla de utomnordiskaelever som det faktiskt koncentreras till Hittade niverkligen på detta själva, Hans Nyhage? Är detModeraternas, , och kdsegen vilja att det skulle bli på det här sättet? I så fallär det värre än vad jag någonsin kunnat tro.Hans Nyhage säger att det ordnar sig läsåret1995/96, för då går vi in i den nya läroplanen. Jo,det gör vi, det vet jag också. Men grejen är den,Hans Nyhage, att ni faktiskt plockat bortresurserna från skolan. Ni har inte andats om att niunder har för avsikt att ta upp resursernaigen. Alldeles oavsett i vilka former den härundervisningen skall ges kommer lärarna att viljaha betalt. Det kommer naturligtvis att innebäraäven en del andra kostnader. Det är ingen bra tröstför dem som är intresserade av att ha kvar en brahemspråksundervisning.Det enda rimliga är att behållaundervisningsresurserna och se till att de användspå det sätt som är vettigast i varje enskilt fall.Invandrarelever har naturligtvis sinsemellan litetolika behov. Därför kan det vara klokt att se till attavreglera verksamheten så att man kan få en merflexibel användning av resurserna. Men ni tar bortdem. Det är detta som är det riktigt allvarliga medert förslag. Jag vill veta, Hans Nyhage, om detverkligen är ni som har hittat på detta.Anf. 89 HANS NYHAGE (m) replik:Herr talman! Den borgerliga regeringen har lagtfram sitt förslag. Den borgerliga regeringen och deborgerliga partier som ingår i den står bakomförslaget. Det är det förslaget vi har behandlat iutskottet.Det framgår av utskottsbetänkandet attnydemokraterna har en egen reservation på det härområdet med en helt annan inriktning änregeringspartiernas förslag. Självklart står vi inomborgerligheten bakom det förslag som vi harredovisat i utskottsbetänkandet, utan hänsyn tagentill nydemokraterna. Det är återigen inte vi sombehöver nydemokraternas röster för att få igenomvåra förslag. Det är uteslutandeSocialdemokraterna och som i skönförbrödring behöver det stödet för att få igenomförslagen.Riksdagen har tagit ställning till läroplanen förgrundskolan. Av den läroplanen framgår precis hurtimtalen skall fördelas, vilka ämnen som skall ingåoch vilken undervisning som skall ges. Det äralldeles självklart att resurser skall ställas tillförfogande för genomförande av dennaundervisning.Inom den nya läroplanens ram finns det alltsåutomordentliga möjligheter för invandrarelevernaatt på skilda sätt få hemspråksundervisning. Jagförstår inte ärligt talat argumenteringen att vi ickeställer resurser till förfogande för genomförande avläroplanen.Anf. 90 () replik:Herr talman! Hans Nyhage säger att det enbart ärSocialdemokraterna som behövernydemokraternas röster för att få igenom sinpolitik. I det här fallet drömmer jag inte, HansNyhage, om att vi någonsin skulle kunna kommaöverens med Ny demokrati. Vi är inte hellerberedda på samma sätt som regeringen och HansNyhage tydligen är att gå Ny demokrati till mötesgenom att ta bort en tredjedel av resurserna förhemspråksundervisningen. Ny demokrati harvisserligen föreslagit att alla resurser skulle slopas.Men ni har gått Ny demokrati till mötes med att tabort en tredjedel av resurserna och att lägga ut denbesparingen på den grupp av invandrarelever somkanske har det allra största behovet. Det är dengrupp invandrarelever som har kommit tillSverige och som kommer från vitt skilda kultureroch språkområden.Det är bra om det sätts in resurser så att skolan kangarantera den här undervisningen enligt den nyaläroplanen. Då är det desto viktigare att det blir såsom vi har understrukit i vår reservation 1, att detinte får vara en förutsättning för att invandrareleverskall få hemspråksundervisning att de kan bilda likastora undervisningsgrupper som det med storsannolikhet kommer att krävas för andra tillval,både i egna val och i språktillvalen. Skolan kommerinte att ha resurser med den nuvarandetilldelningen för små undervisningsgrupper. Detkommer att ställas krav på att grupperna blir stora.Annars kommer inte undervisning att kunnaerbjudas. Är Hans Nyhage medveten om detta,eller ligger det i förslaget att det egentligen bara ärbarnen från de stora språkgrupperna som kommeratt erbjudas hemspråksundervisning iModeraternas framtida skola?Anf. 91 HANS NYHAGE (m) replik:Herr talman! Vi får väl se hur det förehåller sig medsamarbetet mellan Socialdemokraterna,demokrati när riksdagenskall ta ställning till husläkarfrågan. Det är alltsååterigen inte vi som är beroende av Ny demokratisröster -- jag upprepar det.Vi gör inga som helst undantag för några elevervarifrån än de kommer när det gäller rätten tillhemspråksundervisning, icke något. Vi öppnarmöjligheter för alla elever, oavsett från vilket landde har kommit till , att få denundervisningen. Men vi anser det vara rimligt attfrågan behandlas på det sätt som har föreslagits ipropositionen -- så mycket mer som helt andramöjligheter öppnar sig på detta område.Det är ingen idé att påstå att en nedskärning om 120miljoner kronor på det här anslaget skulle äventyrahela hemspråksundervisningen. Det är ingenmening med att påstå att undervisning inteskulle betyda något. De sju åren betyder kolossaltmycket i sammanhanget. De 120 miljonerna är inteavgörande för undervisningens genomförande.Jag avvisar bestämt alla påståenden om att ennedskärning av resurserna tillhemspråksundervisningen äventyrarundervisningen på det sätt som det framställs frånsocialdemokratiskt håll.Anf. 92 ():Herr talman! Angående diskussionen om Nydemokratis stöd hit eller dit vill jag säga att det gersig på sikt.Hans Nyhage talar om hemspråksundervisning i sjuår. Det som oroar mig är att ni egentligen saknarunderlag för att sätta denna gräns. Det aviseras enutredning. Det är gott och väl. Varför då kraftigtförändra villkoren, om man vill ha en utvärderingoch vill se var det är rätt att hamna när det gällertidsutdräkt? Jag läste att regeringen aviseraren översyn av invandrarelevernas kunskaper isvenska språket. Är det fråga om en och sammautredning? Jag skulle gärna vilja få reda på detgenom utskottets ordförande.Vad som också oroar mig är att det här ger felsignaler till våra nya unga människor. Innebär dettaatt regeringen också från direkt statligt håll slår inpå en nedskärningsväg? Är det den vägen man skallfå bästa skola? , som styr ochställer i och inomutbildningspolitiken, är ju inte alldeles oerfarna närdet gäller nedskärningar riktade direkt mot skolan.Jag skall ge ett par exempel.År 1982 reducerades statsbidraget till lärarlönermed . Statsbidraget till pedagogiskstödpersonal i gymnasieskolan togs bort. Detinnebar en minskning med 260 miljoner.År 1983 var ni med att införa särskilt veckotimsprisjust för hemspråksundervisningen. Det innebar enminskning med 290 miljoner.Jag skulle kunna ge fyra fem olika exempel på att nimellan 1982 och 1984 biträdde nedskärningar inomskolan som uppgick inemot . Ärdet en svängning i er utbildningspolitik när detgäller de ekonomiska förutsättningarna ochvillkoren ute i skolan som vi nu ser? Jag kan intetolka det på annat sätt, eftersom man så klart ochtydligt pekar ut ett särskilt område, i det här fallethemspråksundervisningen där vi ändå har haft enviss tradition.Jag skall säga för säkerhets skull att det var förslagfrån den socialdemokratiska regeringen sombiträddes av . Det kan vara intressantmed tanke på tidigare replikskiften här.Anf. 93 HANS NYHAGE (m):Herr talman! Jag vill först erinra att vi i satsar mer medel påskolundervisningen än vad man gör i de allra flestaländer. Det påståendet kvarstår även efter gjordanedskärningar. Nedskärningarna har intetillkommit för nöjes skull. De har tillkommit därföratt det tidigare i det här landet förts en ekonomiskpolitik, med stöd av , som gjort detalldeles nödvändigt att nu göra dessa besparingar.Vi har inte tillräckligt med inkomster i det härlandet för att klara alla de utgifter som åvilar oss.Låt mig erinra om att vi dagligenlever för mer än vad vi får in iinkomster. Det borde föranleda en viss självkritikhos det gäller den undervisning som vi nutalar om vill jag påpeka följande. Om man bedömeratt behov föreligger för eleverna att få ytterligareundervisning, så skall de få det. Det är alltså ingenkategorisk gräns satt efter . Jag påpekarockså att olika möjligheter ju kommer att öppnasför dessa elever att få sitt undervisningsbehovtillgodosett. Av någon anledning glöms det bortfrån socialdemokratiskt håll och vänsterpartihåll idet här sammanhanget.Anf. 94 () replik:Herr talman! Mer medel satsar vi i påskolan än andra jämförbara länder, säger . Vi från sida tycker att detär alldeles rätt. Vi är också beredda att satsa merpengar på den svenska skolan därför att vi tyckeratt det är så oerhört viktigt. Därför biträder viheller inte den riktade nedskärning om 120miljoner inom hemspråksundervisningen somregeringen föreslår. Hans Nyhages siffror visar attdet är ''felräkningspengar'' i sammanhanget. Vitycker också att man med det här förslaget skickarut fel signaler ut i skolan. Om vi vill satsa påspråkutbildningen och göra vettiga utvärderingarutifrån vettiga premisser, bjuder logiken på att maninte pekar ut hemspråksundervisningen, såsom hargjorts i det här fallet. Jag tror att klarar sig,herr talman, om vi satsar 120 miljoner kronorutöver vad regeringen föreslår påhemspråksundervisningen.Vi från sida återkommer i dennafråga. Om vi kan påverka en ny majoritet i dennakammare, kommer vi att arbeta för att dessa medeltill hemspråksundervisningen i kommunernaåterförs så snabbt som möjligt.Anf. 95 ():Herr talman! Vi har inte råd, säger ,och drar den vanliga skivan om att det är så illabeställt med ekonomin. Det har blivit så med åren.Men det handlar inte om att ha råd eller inte.Det här rör sig om en investering i godaspråkkunskaper för en grupp elever som annarskommer att få det mycket svårt. Det handlar ocksåom en prioritering gentemot andra områden. Detvar inte så länge sedan som ni ansåg att vi i Sverigehade råd att avstå från skatteinkomster ifrån demsom har det allra bäst i det här landet. Ni har sänktskatterna för höginkomsttagare, kapitalägare,aktieägare och andra med mycket stora belopp,uppemot 25 miljarder. Då fanns det råd.Tänk litet grand på saken till , om viverkligen har råd att genomföra den härförsämringen, Hans Nyhage. Voteringen är inteförrän , så det finns tid att tänka översaken ännu en gång.Jag kan i och för sig förstå om man känner sigbunden. Men det behöver ni faktiskt inte göra,eftersom de som ni gjorde upp med har svikit snartsagt alla sina löften till er. Så det gör nog ingentingom regeringspartierna sviker ett av sina löften tillNy demokrati.Anf. 96 HANS NYHAGE (m):Herr talman! Med bestämdhet påstår jag att deninvestering i språkkunskaper som om och som är oerhört viktig kommer attgenomföras mycket kraftfullt även . Detär jag alldeles övertygad om. Inte minstutformningen av de nya läroplanerna vittnar ju omdetta.Herr talman! De skattesänkningar som regeringenhar föreslagit och som har genomförts syftar till attsanera svensk ekonomi, att skapa förutsättningarför arbete åt fler människor, att ge möjligheter förSverige att på ett bättre sätt konkurrera påvärldsmarknaden och därmed till att öka landetsinkomster. Med ökade inkomster till vårt land ökarockså möjligheterna att avsätta ytterligare medeltill det svenska skolväsendet. Det är underligt inte kan förstå det sambandet, måste jag säga.Mot bakgrund av den ekonomiska politik somfördes är det alldelesnödvändigt att detta nu sker.Anf. 97 ():Herr talman! Det är faktiskt inte alldeles enkelt attförstå sambandet mellan att satsa rejäla resurser påhemspråksundervisningen, där det nu kommer attsaknas , och denskattesänkning som innebar att Hennes & Mauritzägare på ett bräde fick en personlig skattesänkningpå . Bara den sänkningen hadenästan räckt till att betalahemspråksundervisningen. Jag är inte säker på attdet går att föra över dessa pengar. Men vore det såenkelt, vore det bra. Men det krävs politiska beslut,och ett sådant kan vi fatta i morgon.Som sagt var: Följ ett god råd: Tänk på saken!Anf. 98 HANS NYHAGE (m):Herr talman! Jag inser till fullo att kan se sambandet mellan skattsänkningar förnäringslivet och sysselsättning.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )p10p > 15 § Statsbudgeten för /95,Miljö- och naturresursdepartementetFöredrogsjordbruksutskottets betänkande1993/94:JoU15 Statsbudgeten /95, Miljö-och naturresursdepartementet (prop. 1993/94:100delvis).Kammaren biföll andre vice talmannens förslag omatt ärendet skulle avgöras efter endast enbordläggning.Anf. 99 ():Herr talman! Den viktigaste arbetsuppgiften påmiljöns område för oss politiker är att geförutsättningar för en långsiktigt hållbar utvecklingsom ger människorna en god hälsa och ett tryggt liv,en utveckling som inte tär på jordens resurser ochsom inte sätter oss i skuld till kommandegenerationer eller till människor i andra länder. Jagtror att vi alla är överens om målen, men vägarnadit skiljer sig mellan de politiska blocken.Det märks inte minst i den borgerliga regeringenshantering av miljöfrågorna. Ett exempel på detta äratt regeringen ständigt återkommer till ekonomiskastyrmedel, men att inget konkret sker på området.Gröna jobb och gröna investeringar lyser med sinfrånvaro.