prot · GH09114 · 1994-05-31 00:00:00 — Då har vi i ärlighetens namn sagt attBosnienbeslutet torde beröra ca 40 000 personer.Ca 2 000 somalier kommer att beröras.Tidsförordningen berör ca 20 000 personer. Detgäller dock icke 20 000 kosovoalbaner, menmerparten av dem är kosovoalbaner.Anf. 21 i (m):Herr talman! Jag är väl medveten om att det finnsgrader även i helvetet. Om man nu skall graderatror jag ändå att dagens situation i , medsnart en kvarts miljon döda, trots allt är betydligtvärre än den som rådde och kanske fortfaranderåder i vissa delar av dåvarande Jugoslavien.Statsrådet säger att beslutet kommer att beröra40 000 bosnier. Jag och många med mig har fått denbestämda uppfattningen att man är överens omsiffran 40 000. Däremot har man diskuterat hurmånga som är anhöriga. Därifrån kommer minuppgift om en slutsumma på 100 000. Det är sammasak som att fjärde eller femte stad intekommer att producera några pengar de närmasteåren.Är vi överens om att det handlar om 40 000 bosnier,20 000 personer varav majoriteten kosovoalbaneroch 2 000 somalier som finns i och somkan ha rätt att ta hit sina anhöriga?Anf. 22 Kulturminister ():Herr talman! Jag är inte säker på att vi skallfördjupa oss alltför mycket i denna sifferexercis,men när i säger att detunder mindre än har beslutats ompermanenta uppehållstillstånd för nära 100 000utlänningar är det definitivt fel. har besluten omfattat ca 54 000personer.Det viktiga svaret på fråga är attvåra myndigheter självfallet skall pröva varjeärende och behandla de som söker asyl i pålikartat sätt oberoende av vilket land de kommerifrån.Anf. 23 i (m):Herr talman! blandar statsrådet samman äpplenoch päron. säger hon att 54 000 har fått asylunder . Jag pratar omtotalsumman! Det finns ett antal bosnier,kosovoalbaner och somalier som inte har fått asyl,men som kommer att få asyl enligt de riktlinjer manhar ställt upp. Jag menar att man skall räkna in demi totalsumman. kommer de att finnas iSverige och ha fått asyl, baserat på det som harhänt. Man skall också bedöma deras släktingarsskäl att få komma hit litet mer generöst än vad manhar gjort tidigare.Herr talman! Min fråga är i alla fall följande:Kommer vi att sända lika mycket pengar och likamycket resurser till som vi har gjorttill länderna i dåvarande ?Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1993/94:565 omfrivilligorganisationernas insatser för asylsökandem.m.Anf. 24 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen är beredd att vidta konkreta åtgärderför att förbättra dialogen medfrivilligorganisationerna och med dem som arbetarmed flyktingfrågorna. Enligt dessa organisationer, bl.a. kyrkorna, attregeringen och berörda myndigheter visar ett svaltintresse för deras insatser och kunskaper.Regeringen sätter stort värde på de frivilligaorganisationernas och kyrkornas arbete förflyktingar. Detta har omsatts i en rad åtgärder.Regeringen har i propositionen Mottagande avasylsökande m.m. redovisat sin syn på den viktigaroll som ideella organisationer och religiösasamfund bör kunna spela i mottagandet avasylsökande och flyktingar. Bl.a. öppnas numöjligheten för t.ex. ideella organisationer ochtrossamfund att driva förläggningar påentreprenad. I svararfrivilliga organisationer på uppdrag av kommunenför delar av flyktingarnas introduktion i det svenskasamhället.Regeringen har även tillsatt en särskild beredning,den s.k. Ideella beredningen, som skall lämnaförslag som syftar till att främja den ideella sektorn.I direktiven till den kommission motfrämlingsfientlighet och rasism som skalltillsättas betonas att kommissionen i sitt arbete börsamarbeta med kyrkor, samfund ochorganisationer. Organisationerna har en viktig rollför att motverka främlingsfientlighet i samhället.Det sker på olika sätt. kristna råd harutvecklat ett utbildningsprogram för bl.a. lärare,det s.k. . Regeringen har beviljatSveriges kristna råd i bidrag tilldet projektet.Såväl som för en kontinuerlig dialog medideella organisationer och religiösa samfund ifrågor som gäller invandrare och flyktingar. Denhär dialogen, som sker på olika plan, är ett uttryckför regeringens ambition att på bästa möjliga sätt tatill vara den kunskap och det engagemang som finnsinom den ideella och religiösa sektorn.Ett erfarenhetsutbyte i mer organiserad form skerett par gånger vid Flyktingpolitiska rådetsmöten. Såväl ideella organisationer som religiösasamfund är representerade i rådet. Till det storainvandrarrådslag som äger rum i harsåväl organisationer som religiösa samfundinbjudits. Som invandrarminister har jag ocksåregelbundna möten med representanter förInvandrarnas trossamfund.En annan form av dialog sker genom att jag själveller mina medarbetare deltar vid olika slags mötenoch seminarier som anordnas påfrivilligorganisationernas initiativ. Senast deltog representanter från fyra departementvid en hearing om somanordnats av Barnkonventionsgruppens nätverk avfrivilligorganisationer. Jag har också ställt migpositiv till medverkan i enhearing om behandlingen av asylsökande somkommer att anordnas av kristna råd ochSveriges frikyrkoråd.I mitten av mars inleddes på Invandrarverketsinitiativ en kampanj som saknar motstycke i svenskhistoria, det s.k. Närmare 90riksorganisationer har gått samman i ett uppropsom manar medlemmar och allmänhet att bliflyktingarnas guider och visa dem vägen in i detsvenska samhällslivet. Under Kontaktnätets förstamånad anmälde sig över 3 000 personer somflyktingguider. Det tycker jag är ett mycketglädjande gensvar och ett uttryck för att dialogenfungerar.Anf. 25 ():Herr talman! Jag vill tacka invandrarministern försvaret. Det visar att det görs många olika insatser,men också att det tas en hel del kontakter.Uppenbart är att de här kontakterna trots allt integår på djupet. Jag skall försöka återkomma till vadjag menar med det.Den borgerliga regeringen har ju ansett det mycketangeläget att jobba med frivilligarbetet.Personligen håller jag med om mycket av detregeringen säger. Det är viktigt att utnyttjafrivilligarbetarnas och frivilligorganisationernaskompetens. Det är också viktigt att se dem som ettkomplement till den offentliga sektorns verksamhetoch inte som ett sätt att lösa ekonomiska problem.Jag tror att det inte minst mot bakgrund av denfrämlingsrädsla och de stämningar som finns motflyktingar är väldigt viktigt att man utnyttjarfrivilligorganisationerna.Det som uppenbart brister är att de som arbetar utepå fältet upplever att varken regering ellermyndigheter är beredda till någon form av merordnade kontakter eller till att lyssna till desynpunkter man har på flyktingpolitiken.Bl.a. säger kristna råd att det inteförekommer några kontinuerliga överläggningarmed regeringen. Visserligen , men där sitter inteSveriges kristna råd med. Dessutom relativt sällan.Jag tror att det är oerhört angeläget med täta ochregelbundna kontakter medfrivilligorganisationerna. Vi måste använda demmycket mer i flyktingpolitiken framöver.Exempelvis kyrkorna har väldigt fin sakkunskapnär det gäller krishantering, som man kan ta varapå. Jag undrar om den sakkunskapen finns i sammautsträckning inom våra institutioner. Därför skullejag återigen vilja fråga invandrarministern om maninte borde ha regelbundna överläggningar medfrivilligorganisationerna, inklusive kyrkorna, delsfrån regeringens sida, dels från Invandrarverketsoch sida?Anf. 26 Kulturminister ():Herr talman! Jag har många regelbundna kontakterframför allt i , där Amnesty,Rädda barnen, representanter för kyrkorna osv.sitter med. Där är det fritt fram att ta upp vilkafrågor som helst.Berndt nämnde särskilt kristnaråd. Vi har haft mycket intensiva kontakter medSveriges kristna råd, inte minst isamband med förberedelser för en hearing omasylpolitiken. Den var avsedd att hållas menhar nu skjutits upp till . Vi hardiskuterat hur även skullekunna medverka i denna hearing för att det skallkunna bli en bra dialog om själva asylpolitiken.För ett tag sedan var jag i och träffadeärkebiskopen. Det ledde fram till att vi på bredarebas diskuterade med ett antal biskopar. Jag självvar närvarande och även ochInvandrarverkets chefer. Vi hade en mycketgivande dialog både om asylpolitiken och om självaengagemanget för de personer som får stanna här iSverige.Jag är medveten om att det alltid finns önskemål.Man skulle själv också önska att man kunde haännu fler dialoger och träffa ännu fler människor påbasplanet, som säger, de personersom verkligen tar sig an asylsökande och flyktingar.Där kommer man alltid att brista. Förmågan ochtiden räcker inte alltid till det man skulle vilja göra.Jag tycker att dialogen är mycket viktig. 27 ():Herr talman! Enligt de informationer jag har fått,både hemifrån och från kristna råd, är detuppenbarligen inte fråga om någon regelbundendialog. Att man kan samarbeta kring en hearingoch ha kontakter strövis, det må vara hänt. Menden regelbundna kontakten, som verkligen sätterfrivilligorganisationerna i centrum finnsuppenbarligen inte, eftersom kritik av detta slagnår ens öron. Jag har uppfattat att regeringen inågon mån har varit intresserad av att sättafrivilligorganisationerna i centrum.Det är angeläget att ta vara på exempelviskyrkornas kunskaper om krisbearbetning. Det ärviktigt att man i handläggningen av enskildaflyktingfall lyssnar på den erfarenhet som dessaflyktingarbetare har. Så sker uppenbarligen inte,eftersom vi nås av kritik av detta slag.De som arbetar ute i frivilligorganisationernakänner inte att man lyssnar på deras kunskap. Mansvarar inte på skrivelser så att de som skrivit demförstår att man verkligen lyssnar på dem. Det tasinga muntliga kontakter. Detta leder mig fram fråga: Är det inte viktigt att i handläggningen avenskilda fall ta vara på de kunskaper som de somarbetar i frivilligorganisationerna har? Det kanexempelvis gälla krishantering. Har man påInvandrarverket beteendevetenskaplig kunskap?Anf. 28 Kulturminister ():Herr talman! Jag tycker att det är mycket viktigt. är ett mycket bra projekt pågång. Kommunen har överlåtit åt en delfrivilligorganisationer att ta hand omintroduktionen av flyktingar. Till detta projekt harockså regeringen lämnat sitt bidrag. Där ingår bl.a.mycket av den sociala delen av mottagandet. Jagtycker att på ett mycketförtjänstfullt sätt har vågat göra i praktiken det sommånga talar om, nämligen koppla infrivilligorganisationerna för att göra handfastauppgifter.T.ex. har också studieorganisationerna kopplats inför att sköta undervisningen i svenska förinvandrare. Vips försvann kön till svenska förinvandrare! Det visar att man har en annanflexibilitet i frivilligorganisationerna.Anf. 29 ():Herr talman! Det är bra att det görs speciellaprojekt. Det är helt klart att så sker, och det ärmycket positivt. Där är vi överens. Men det äruppenbart att det brister i den mer kontinuerligaprocessen.Låt mig koncentrera mig på själva handläggningenav olika ärenden. Om de som arbetar ute på fältetoch kommer i kontakt med enskilda ärendenupplever att de inte får svar, varken på skrivelsereller vid muntliga kontakter, är det någonting somär fel. De får inte svar utifrån den kunskap som dehar i exempelvis krishantering. Jag tycker att detvore naturligt att man lyssnar på de kunskaper somde människor har som kommer nära flyktingarna,med den situation vi har i dag.En annan sak är den länderkunskap som mångakyrkor och andra frivilligorganisationer har. Desäger att det är likadant på det området. Man bryrsig inte om att lyssna på dem och deras kunskaper.Man vänder sig bara till de officiella kanalerna. Detmåste vara något fel när det ligger till så. Jag måstefråga invandrarministern: det ändå inte så attdet brister i hanteringen av enskilda ärenden närdet gäller frivilligorganisationernas möjlighet attvara med?Anf. 30 Kulturminister ():Herr talman! Jag tror alltid att man kommer attkänna att det brister i möjligheten att överlämnainformation och ha kontakter. Jag tror att det alltidkommer att finnas önskemål om att det skall blibättre.Jag har träffat representanter förfrivilligorganisationer och kyrkor. Jag har sagt tilldem att de, i den mån de har uppgifter,länderkunskap och annat, skall lämna över dem.Jag har bett dem att se till att våra myndigheter sombehandlar de enskilda ärendena får tillgång tilldetta. Jag har talat med chef,som ofta träffar representanter för olikaorganisationer och grupper för att lyssna på vad dehar att säga. Det är en viktig del i informationen.Det finns andra frivilligorganisationer såsomAmnesty, som på ett mycket förtjänstfullt sätt harinternationell kunskap. Amnestys rapporter läsesregelmässigt av de handläggare som skall ta hänsyntill enskilda ärenden.Herr talman! får asylsökande avslag på sinaansökningar. Då vänds det i en besvikelse, om manhar engagerat sig mycket i fallet. Det kan ocksåleda till att man tycker att det inte är någon somlyssnar på vad man säger.Anf. 31 ():Herr talman! Jag kan förstå det. Man måste alltidräkna med att det kan vara så. Men jag tycker attdet ligger någonting under ytan som visar att detinte riktigt fungerar på djupet i dessa kontakter,efter vad jag har hört. Det kan vara någon som harvarit i kontakt med en flykting och sedan skickat inett brev om flyktingens situation och fått ett svarsom visar att man inte tycks förstå, inte hartillräckligt med kunskap om flyktingens situation.Jag tycker att det vore rimligt att man lyssnar påfrivilligarbetarna. Det kan vara muntligakontakter, om tiden medger. Men det kan ocksåvara djupare kontakter då enskilda ärenden avgörs.Det brister även på regeringens plan. Jag har ettexempel, som jag hoppas är ett olycksfall i arbetet.En av medarbetarna i en frivilligorganisation harskrivit till och ministern självoch fått vänta på svar. I detta fall berördebrevet flyktingpolitiken allmänt och inte ett enskiltärende. Det visar att det finns felaktigheter sommåste rättas till.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1993/94:567 om kontroll avavvisades identitetAnf. 32 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen har för avsikt att vidta några åtgärderför att förhindra att information om avvisadekosovoalbaners identitet överlämnas till serbiskamyndigheter.Varje land har rätt att besluta vem man skall släppain i sitt land. Alla länder har någon form avinresekontroll. Det finns en skyldighet att ta emotsina egna medborgare, men då måste landet hamöjlighet att kontrollera om det rör sig ommedborgare eller andra personer som har rätt attresa in i landet. Det sker regelmässigt vidavvisningar från att destinationslandetsmyndigheter kontaktas t.ex. för att ordnanödvändiga inresehandlingar för den som avvisas.Om det skulle komma fram uppgifter som tyder påatt myndigheterna i den s.k. FörbundsrepublikenJugoslavien, där ingår, skulle trakasseraåtervändande asylsökande, kan det vara skäl attinställa avvisningar. Bara det faktum attmyndigheterna där, liksom i de allra flesta länder,vill veta vem som reser in i landet är inte tillräckligtskäl att tro att de här personerna kommer atttrakasseras.Anf. 33 ():Herr talman! Först vill jag tacka kulturministern försvaret.Jag skall ge en mycket kort närhistorik. Närproblem uppstod med att föra tillbakakosovoalbaner genom , valde man attåterföra merparten genom ochRumänien. Då uppstod åter problem, nu med attserberna inte släppte in kosovoalbaner. Efterförhandlingar med restjugoslaviensambassadpersonal här i träffades enöverenskommelse om att dessa personers passskulle lämnas in i förväg för fastställande avidentitet.Från Mänskliga-rättighets-kommisionen i Kosovofick vi uppgifter om arresteringsorder förca 700 vapenvägrare. Men hälften av dessa befannsig på flykt.Mot denna bakgrund ställer jag frågan om vi inteunderlättar för serberna att jämföra namnen på denarresteringslista som innehåller namn på depersoner som vi skulle sända tillbaka.I gårdagens nyhetsrapportering kunde mankonstatera att UNHCR:s man i starktfördömde just detta förfarande. Anser intekulturministern att de personer som vi skickartillbaka riskerar att utsättas för förnedrande ochkränkande behandling genom att deras namnlämnas ut?Med anledning av kulturministerns svar vill jagockså ställa frågan om förfarandet verkligen ärriktigt, att man innan man sänder iväg en person utur landet kontaktar hemlandets ambassad. Gällerdetta i så fall även för personer från exempelvisPeru och ?Vidare fick vi genom nyhetsrapporteringen ävenkännedom om att UNHCR:s man nu hade papperpå att en person hade bestraffning att vänta därföratt han ansökt om asyl utomlands och därmedvanhedrat sitt land. Det handlade om en personsom vi i hade sänt tillbaka.Anf. 34 Kulturminister ():Herr talman! Om personer mer regelmässigtriskerar att trakasseras vid återvändandet är det,som jag sade i mitt svar, skäl för våra myndigheteratt ta hänsyn till detta vid asylprövningen.Vid själva avvisningstillfället är det mycket riktigtså, som här säger, att den serbiskaambassaden här i ville ha samtliga passför kontroll av identitet.Jag har fått uppgift omatt ambassaden inte längre kräver att alla pass skalllämnas in, eftersom man nu har fått förstått att detär en omfattande uppgift. Det tar att hinnakontrollera om dessa personer verkligen ärmedborgare i den s.k. FörbundsrepublikenJugoslavien. Därmed har man återgått till dengamla ordningen, nämligen att om de svenskapolismyndigheterna bedömer att passen i fråga är iordning så behöver man inte göra dennapassgranskning i utan i stället, som ärbrukligt vid resor, vid gränsen.Anf. 35 ():Herr talman! Genom nyhetsrapporteringen i går,som jag tidigare nämnde, kunde man konstatera attkulturministerns sekreterare framhärdar isin uppfattning att fängslanden och misshandel skergodtyckligt och att man kunde fortsätta attåtersända kosovoalbaner. Men godtyckligheten närdet gällde bestraffning för personer som ansökt omasyl ligger i om myndigheterna får kännedom omatt en person ansökt om asyl utomlands. Genom attöverlämna passen i förväg underlättar vi ytterligareför de serbiska myndigheterna.Den senaste uppgiften när det gälleråtersändandet, , är att den serbiskagränskontrollen inte brydde sig om de handlingarsom var utfärdade vid den jugoslaviskaambassaden, utan man vägrade åter att släppa inpersoner som vi försöker föra in i Serbien.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1993/94:578 om praxisändringi asylärendenAnf. 36 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig omjag är beredd att, om ett ärende överlämnas tillregeringen av , medverka till att de som föreden kommit till och som entid tillbaka lever tillsammans underäktenskapsliknande former kan fåuppehållstillstånd av humanitära skäl i detursprungliga asylärendet eller efter en ny ansökan.Invandrarverket och ärsjälvständiga myndigheter. Det vore fel av mig somstatsråd att uttala mig om ärenden därmyndigheterna själva har att besluta om skäl föröverlämnande till regeringen föreligger eller inte.Som känner till är det olikakriterier som måste vara uppfyllda enligt lagen föratt den här typen av ärenden skall kunna bifallas.För dessa kriterier redogjorde jag här i kammarenunder en interpellationsdebatt . Det ärvarken möjligt eller klokt av mig att uttala mig omutgången i ärenden i vilka samtliga omständigheterinte är kända.Anf. 37 ():Herr talman! Jag tackar för svaret.Jag kände inte till att en interpellationsdebatt ägderum i fredags.Min fråga, om statsrådet är beredd att medverka praxisändring, har sin grund i att vi i utskottethar diskuterat frågan om anknytningsärenden. Vihade, när vi behandlade regeringens skrivelse ominvandrar- och flyktingpolitiken, väckt en radmotioner som berörde anhöriginvandring.Dessutom har vi fått ett brev från en förening iStockholm som kallar sig . De harockså uppvaktat utskottet och berättat om sinaproblem och hinder när det gäller möjligheten attleva tillsammans med sina män.Flera av dessa kvinnor har träffat sina män underden tid de varit asylsökande. Eftersomasylbehandlingen har tagit väldigt har dehunnit bilda familj. De har inte haft riktigt klart försig hur en asylansökan och en anknytningsansökanbehandlas. Många har trott att de måste vänta tillsasylansökan är behandlad innan de kan ansöka pågrund av anknytning, så här finns tydligenuppenbara brister i informationen.När de sedan, efter att ha fått avslag på sinaasylansökningar, ansöker om anknytning blir deinte trodda av myndigheterna, trots att de kanskehar levt tillsammans . Männenmåste då lämna för att göra ansökan frånsitt hemland, om de nu törs åka dit, eller bege sigtill ett annat land i Europa.Samtliga i utskottet tycker att detta är fullständigtabsurt, eftersom man med säkerhet kan säga attdessa män kommer att få återvända till pågrund av anknytning.Anf. 38 Kulturminister ():Herr talman! När det först gäller personer somännu inte har fått sitt slutliga beslut har regeringenaviserat, vilket vi också gick igenom ingående vidinterpellationsdebatten , att vi avser attsnabbt lägga en proposition till . Deninnebär att man, om det är uppenbart att det blirbifall, skall kunna ansöka av anknytningsskäl här iSverige. Man skall alltså inte behöva åka tillbakatill sitt hemland för att göra ansökan för att sedankomma tillbaka hit.Denna fråga har vi tagit itu med snabbt. Vi hart.o.m., i stället för att skicka ut ärendet på en storremissrunda, anordnat en hearing för att enproposition skall komma så snabbt som möjligt.För de personer som har fått sin ansökan slutligtbehandlad är det fråga om en särskild åtgärd närdet gäller s.k. ny ansökan. När det gäller nyansökan har ganska behandlatfrågan om vilka kriterier som skall gälla och hurlagstiftningen skall utformas.Anf. 39 ():Fru talman! Jag tycker att det är mycket bra attregeringen handlar snabbt i den här frågan, menfaktum är ändå att lagen inte kan träda i kraftförrän . Vad händer med de härfamiljerna ? Vi vet att många avkvinnorna och barnen mår dåligt.Min fråga var ju om invandrarministern, om ettärende överlämnas till regeringen, skulle kunnatänka sig någon form av amnesti för de här männen,liknande den amnesti som beviljades förbarnfamiljer. Dessa män har fått avvisningsbeslut,och de som finns kvar i har gått underjorden och lever i ständig skräck för att polisen skallhitta dem och avvisa dem från . Polisen görnaturligtvis också det om man finner männen.Många kan inte avvisas till sitt hemland, därför attde blir där fråntagna sina pass, och de kan intedärifrån göra ansökan om anhöriganknytning tillSverige. Kvinnorna mister sina män, och barnenmister sina fäder.Vad vill göra till dess attlagstiftningen träder i kraft?Anf. 40 Kulturminister ():Fru talman! Regeringen har inte några andramöjligheter än vad har när det gäller att tillämpade lagar som finns. Regeringens uppgift är ju att setill att ändra lagstiftningen om det finns brister pånågot ställe. Det är det vi nu är i full färd med attgöra, och vi kommer att lämna enproposition till om att ändra de härförhållandena.Anf. 41 ():Fru talman! Det var inte något svar på min fråga.Faktum är att i massmedia tidigarehar sagt när det gäller bl.a. ryska judar, att om honfick ett ärende överlämnat från skulle hon kunna tänkasig att ändra praxis. Då kan jag inte förstå varfördet skulle vara så svårt att ändra praxis i den härfrågan.Anf. 42 Kulturminister ():Fru talman! Jag har aldrig begärt att få in sådanaärenden, men det överlämnades ändå ett ärende,som handlade om bedömningen av situationen i ettland. Det finns inte föreskrivet i förarbeten eller ilagar och förordningar hur en sådan bedömningskall ske.När det gäller anknytningsärendet och kriterierna iasylärendet finns det en praxis fastlagd, som har singrund i förarbetena i lagstiftningen. Där sägs skall ha sammanbott , att man skall hagemensamma barn eller att man skall vara gravid.Det är omständigheter som gör att man kan fåstanna på grund av anhöriganknytning här i Sverigeutan att åka hem.Anf. 43 ():Fru talman! Vi har talat om det för dessa kvinnor,och de hävdar med stor bestämdhet att varkenInvandrarverket eller tarnågon hänsyn till det. Vi har också fått bevis för inte tar hänsyn till det. Men vi får väl iutskottet göra som tidigare, dvs.