prot · GH0968 · 1994-03-02 00:00:00 — När det gäller centralbankernas oberoendeställning i förhållande till parlamenten har detockså rasat en svensk debatt i samband medRiksbanksutredningen. Jag tolkar statsministernså, att därmed har förbundit sig att arbetaför principerna inflationsmålets överhöghet ochRiksbankens oberoende ställning, som såvitt jagförstår är djupt kontroversiella frågor i den svenskariksdagen. Det är inte bara som harinvändningar.Till sist svarade inte statsministern alls på min frågaom hur de stora belastningarna på statsbudgetenskall finansieras.Anf. 14 Statsminister ():Fru talman! Jag ber om ursäkt påden senare punkten. Jag ber att få återkomma tillfrågan.Jag vill bara påminna om att vi strävar efter att haen oberoende centralbank också i . Det ärinte och inte regeringen som fattarcentralbanksbeslutet, utan vi har en i förhållandetill regering och riksdag oberoende SverigesRiksbank om vilken det råder en betydande enigheti denna kammare.Sedan vet vi själva att denna oberoende ställning ärrelativt relativ i det europeiska sammanhanget,därför att vi är så beroende av vad som inträffar idet övriga . Vi kan ju se vad som inträffarpå den svenska penningmarknaden varje gång detuppstår ens ett rykte om att den tyskacentralbanken skall göra ditt eller datt och hurberoende vår egen ränteutveckling är av vad t.ex.den tyska eller Storbritanniensdiskonto egentligen är.Vi är en del av ett som är finansielltintegrerat. Vi har ett starkt intresse av att medverkatill att det finns insitutioner där vi kan vara med ochpåverka och i någon mån också styra dennafortsatta finansiella och monetära integration.Detta innebär inte att det finns någon automatik.Det europeiska samarbetet är icke utrustat medautopilot utan det är under styrning. Detinnebär att vi i regering och riksdag fortsattkommer att ta ställning till hur de olika stegen fördetta samarbete skall utvecklas. Det är viktigt, ochdet har vi klargjort under dessa förhandlingar.När det sedan gäller medlemsbidraget är detsjälvklart att vi betalar ett sådant. Jag villunderstryka att vi inte har förhandlat ommedlemsbidragets storlek utan om infasningen motbakgrund av de förhoppningsvis temporärabudgetproblem som kommer att ha under1990-talet. Vi har där fått en i allt väsentligttillfredsställande lösning som minskarbudgetbelastningen under de närmaste åren.Johan fråga kan besvaras i tvåperspektiv. Det ena är det långsiktiga perspektivet,där vi fullt ut betalar den medlemsavgift som visjälvfallet skall betala, vilket man gör vid varjeform av samarbete. Då hoppas jag att den samladeekonomiska politiken har lett till att detta som ären relativt begränsad del av statsbudgeten inteheller skall vara något problem i det stora hela.När det gäller skall regeringen beatt få återkomma. Men det är bara att notera attmed de förhandlingsinsatser som har gjorts underde senaste dygnen är den ytterligare belastningen,dvs. de medlemsbidrag som vi skall betala under denärmaste åren, så pass begränsad att den alls integår att tillmäta någon avgörande statsfinansiellbetydelse.Anf. 15 ():Fru talman! Jag vill först passa på att uttrycka minglädje över det förhandlingsresultat som haruppnåtts och min beundran för de insatser som hargjorts av våra förhandlare i . Jag tycker attdet är en imponerande förhandlingsprestation. Detbådar gott att vi är bra på attförhandla, eftersom ett medlemskap i väldigtmycket handlar om att kunna förhandla.Jag vill rikta några frågor till ,eftersom de handlar om preciseringar av avtalet.Frågorna bygger på den debatt som förs medanledning av förhandlingsresultatet och de farhågorsom framförs.Den första frågan gäller den svenskaalliansfriheten. En av de kritikpunkter som harframförts är att denna fråga inte har förhandlats.Därför vill jag be att mycket exaktredovisa för om det finns något i dettaavtal som skulle kunna förhindra oss att fortsätta attföra en säkerhetspolitik präglad av alliansfrihet ifred för att vi skall kunna vara neutrala i händelseav krig i vårt närområde. Finns det något i dettaavtal som skulle kunna förhindra oss att föra ensådan politik?Min andra fråga gäller en sak som även JohanLönnroth tog upp, nämligen den monetäraunionen. Jag vill fråga mycket precist: Finns detnågot i detta avtal som kan leda till att vi tvingasöverge kronan och gå in i en gemensam valuta,även om vi själva inte bedömer det önskvärt vid dentidpunkt då det skulle kunna bli aktuellt?Den tredje kritikpunkten är att detta avtal inteinnehåller några permanenta undantag medundantag av snuset. Jag ber vilka möjligheter vi har att långsiktigtupprätthålla de många undantag som vi har fått närdet gäller miljö och säkerhet, om inte EU inom ennära framtid kommer i kapp den skyddsnivå som vihar i Sverige.Anf. 16 Statsrådet ():Fru talman! Jag skall besvara frågori den ordning de ställdes.När det gäller den första frågan om utrikes-,säkerhets- och försvarspolitiken vill jag klargöra attSverige kan, vill och har intresse av att fullt utmedverka i den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken. Beträffande försvarspolitikenär det viktigt att lägga fast att EG/EU inte harnågon gemensam försvarspolitk. Men iförlängningen bortom 1996 finns det planer på attutforma en sådan gemensam försvarspolitik. Motdenna bakgrund har i den deklaration somjag avgav konstaterat att den militäraalliansfriheten alltjämt består. Detta är enförklaring som högtidligen har avgivits. Alla besluti hithörande frågor kräver enhällighet. Det betydernär det gäller försvarspolitiskt samarbete attSveriges regering och riksdag suveräntbestämmer huruvida skall delta. Ingen kantvinga oss att delta i ett sådant samarbete.När det gäller den andra frågan om utvecklingenmot en ekonomisk och monetär union, specielltfrågan om en gemensam valuta, skall först sägas attdet finns en tidsplan, som dock inte innebär att allaEU:s medlemsländer kommer att medverka.Snarare vill jag säga att man kan utgå från att intealla EU:s medlemsländer kommer att delta, ävenom unionen kommer att etableras före sekelskiftet.Man diskuterar fortfarande hur den gemensammavalutan skall utformas. Många varianter finns. Mendetta hör till det tredje steget, och vi har i avtaletklart deklarerat att det i slutändan är som skall besluta om ställningstagandet övergång från det andra steget till det tredjesteget i det ekonomiska och monetära samarbetetinom unionen.På den tredje frågan om har fått någrapermanenta undantag vill jag svara att allt som harlagts fast i avtalet är juridiskt bindande. Att avtaletkan underställas domstols prövning är ju ingentingsom motsäger att avtalet är juridiskt bindande.Varje form av avtal kan prövas juridiskt. Vi har påen rad områden utverkat juridiskt bindandeutfästelser, som ger oss möjlighet att avvika från denuvarande reglerna och -- med den tolkning somhar givits reglerna -- fortsätta med vår nuvarandeordning. Vi har infört nya ordningar typarrangemanget för särskilt stöd till de nordligadelarna av , och . Jag kan gåvidare. På område efter område har vi förhandlatfram i olika former lösningar, som innebär attSverige kan fortsätta med sin politik. Vad som därhar lagts fast är juridiskt bindande.Anf. 17 ():Fru talman! Jag vill gratulera ochhans medarbetare till en mycket skickligtgenomförd förhandling. Jag vet att det är enuppfattning, som delas även av en rad bedömare iandra länder.Det finns ingen motsättning mellan å ena sidanprinciper, visioner och värderingar och å andrasidan de detaljresultat där vi måste uppnå för ossgodtagbara villkor. Det är likadant här i vårriksdag. Vi har värderingar och principer, somsedan omsätts i detaljbeslut. På båda områdenamåste vi ägna samma energi åt att föra utEuropavisionen och att -- som ni har gjort -- föra utdetaljresultaten.Under de senaste dagarna har framför alltregionalpolitiken stått i fokus. De stora pengar somvi får från EG:s fonder kommer inte från det i ochför sig utmärkta nya nordiska målområdet 6 utanfrån de andra fonderna, de som handlar omindustriområden, arbetsmarknadspolitik ochlandsbygdsutveckling. Här är det kommissionenoch inte ministerrådet som bestämmer omprojekten tillsammans med länderna. Jag har idetta sammanhang en fråga till vi i diskussioner med kommissionen få en grovindikation på vilka regioner i som får del avde andra fonderna? Det har stor praktisk betydelseför vår egen regionalpolitik. Det är viktigt att vi igod tid före folkomröstningen i vårt land får ettklarläggande på denna punkt, ett klarläggande somvi av naturliga skäl inte har kunnat få hittills.Anf. 18 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller regionalpolitiken vill jagbekräfta vad sade. Hur viktigtdetta högt prioriterade område, målområde 6, änär, är det angeläget att slå fast att bara cirka enfemtedel av det totala belopp som avsätts förregionalpolitik är avsedd för just detta ändamål.Jag säger detta på förekommen anledning,eftersom det förekom felaktiga uppgifter i Ekot också på denna punkt.För regionalpolitiska ändamål och strukturinsatserhar vi anvisat ett belopp på totalt ungefär 2,5miljarder kronor. Av dessa medel kommer -- menhär har vi inte precisa uppfattningar -- en femtedelatt gå till mål 6, en del till regionala insatser ochstrukturinsatser i egentlig mening och en del tillarbetsmarknadspolitiska insatser i särskilt utsattaregioner. Exakt hur dessa medel i framtidenkommer att fördelas återstår -- som sade -- att gradvis diskutera fram med . Men här gäller att de medverkandeländerna har mycket stora möjligheter att självapåverka fördelningen utifrån en gemensamuppfattning om vilka regioner som behöver särskiltstöd. Utan att detta ännu är helt utklarat medkommissionen är inriktningen av arbetet attutgångspunkten skall vara de regioner i Sverigesom kan få regionalpolitiskt stödgenom nationella insatser.Ytterligare en regionalpolitisk fråga återstår attklara ut med -- alltså inte iförhandlingar -- nämligen utrymmet för nationellainsatser. Men vi har redan kommit så långt i dediskussionerna att jag vågar förutskicka att vikommer att få fullt utrymme för att föra ennationell regionalpolitik med nuvarande inriktning.Anf. 19 ():Fru talman! Vi befinner oss i en situation där enmajoritet av partierna är positiva till ett EU-medlemskap medan folket, som vi ju skallrepresentera, i huvudsak är emot. Vi skall nu gå uti en kampanj där vi skall diskutera för- ochnackdelar. Men det finns också i riksdagenföreträdare för nej-sidan. Jag vill påpeka det,eftersom vi har blivit uppmanade att gå ut ochövertyga folket. Möjligen är det så att folketkommer att övertyga sina företrädare i det härhuset.När vi nu skall gå ut i den här kampanjen är detoerhört viktigt att vi har ett faktaunderlag som vi äröverens om. Jag har med mig Maastrichtfördragethär. Min fråga är: Gäller detta fördrag?Maastrichtfördraget är mycket användbart ifolkkampanjen för eller emot och faktiskt mycketlättläst.Jag har så en konkret fråga som gäller denmonetära unionen och det ekonomiska samarbetet.I artikel 104 c. talas det om vad som skall göras medde medlemsstater som har stora offentligaunderskott. Det finns en mängd punkter här. Jagskall inte läsa upp allt, därför att det inte finns tidför det. Men jag rekommenderar alla att läsa vadsom står skrivet under dessa punkter. Man baxnarnär man läser detta.Gäller för oss om vi blirmedlemmar i unionen, eller kommer det att vara såatt det inte gäller på några punkter? Vet vi i så fallvilka punkter det är fråga om?Jag har hört att vi själva har sagt att vi förbehålleross rätten att ta ställning till om vi skall vara mednär det gäller det tredje steget. Jag har också hörtkommentarer om att man inte kan göra så -- är manmed, så är man med. Jag är väl litet för luthersk, såjag tror på att det som är skrivet gäller.Gäller alltså och då framförallt beträffande det ekonomiska området? Gällerdet som står skrivet om banken? Gäller det som stårskrivet om vad kommissionen har rätt att göra medländer som inte rättar till detta med offentligaunderskott?Anf. 20 Statsminister ():Fru talman! Självfallet gäller avtalet. Men låt migsäga att det inte bara är det avtalet som gäller. Jaghoppas att det inom en inte alltför avlägsen framtidskall finnas möjligheter att ta del av den samladeavtalstexten, dvs. det som är en kombination avRomfördraget, av den europeiska enhetsakten ochav . Det är detta samladefördrags- och avtalsverk som vi ansluter oss till ochsom styr samarbetet på olika punkter.Vad gäller det som åberopades om nationer somhar ekonomiska problem finns det mekanismerockså inom den europeiska unionen för att hjälpasådana nationer på olika sätt. Det finns enförpliktelse inbyggd i detta samarbete, nämligen attvi skall se till att vi har våra finanser, vår tillväxt ochvåra räntor i någorlunda ordning.Detta är i och för sig inga avgörande nyheter. Vi harju motsvarande förpliktelser i samband med att viär medlemmar i , den internationellavalutafonden, och i , de industrialiseradevästländernas samarbetsorganisation. Inom ramenför detta är det som bekant så att vår ekonomiskapolitik nagelfars, granskas, bedöms och, ibland,kritiseras. Vi får rekommendationer om vad vi skallgöra. Ytterst är det vi själva som fattar besluten.Men det säger sig självt att vi har ett mycket starktintresse av att se till att vi för en ekonomisk politikenligt de riktlinjer som anges i Maastrichtavtaletoch som är desamma som de riktlinjer som gällerför den nationella ekonomiska politik som dennakammare har fastställt.Det finns mycket få här som tror att inflation lösernågra problem, som tror att budgetunderskott ärbra, som vill ha högre räntor i än vad somär fallet i andra länder eller som vill ha mindretillväxt eller lägre sysselsättning. Vi går in i engemenskap där vi får hjälp och stöd när det gälleratt genomföra det i den ekonomiska politiken somvi i alla fall själva vill genomföra.Anf. 21 ():Fru talman! Jag vill bara deklarera att jag inte ärenig med statsministern om att vi i denna kammarehar samma mål för den ekonomiska politiken somdet som framgår av det här traktatet.Anf. 22 Statsminister ():Fru talman! Nej, men jag gjorde också enreservation -- det gällde alltså så gott som alla. Detär klart att det kan finnas undantag -- när jaglyssnade på var det uppenbart attså var fallet.Den som tror att inflation ger jobb och tillväxtrekommenderas studier av länder som har tillåtitsig en långsiktigt inflationistisk politik. Det ledertill förfall, elände och arbetslöshet.Genom att hålla inflationen stången skapar vilångsiktigt sunda förutsättningar för företagande,för tillväxt och för den sysselsättningsökning sommåste komma. Det är bara låginflationsländer sompå sikt har god tillväxt och god sysselsättning. Attpåstå någonting annat är visa att man inte harkunnat läsa sin ekonomiska historia.Anf. 23 (nyd):Fru talman! Jag instämmer i den kör som lovordarförhandlingsdelegationens arbete. Själv har jagsuttit med i EG-delegationen och har haft tillfälletill en nära kontakt. Jag är alltså mycket nöjd meddetta arbete.Jag vill emellertid ställa en fråga som jag tror att UlfDinkelspiel bör besvara. synes mig ha lagtned väldigt stor möda på de s.k.resandebestämmelserna, dvs. när det gäller attbegränsa rätten att ta med sig beskattat vin ochbeskattad sprit över gränsen. Det förefaller migvara ett stort slag i luften med tanke på attgränskontrollen försvinner. Så min fråga:Hur har man tänkt sig att efterlevnaden avbestämmelserna skall kunna kontrolleras ifallgränskontrollen tas bort?På samma sätt förhåller det sig med deninternationella narkotikahandeln. Det sägs attEU:s yttre gränskontroll skall skärpas. Vad betyderdet för , som ju inte har någon gräns motEU, ifall inte är med? Vilken betydelse fåralltså detta jämfört med hur det är ?Anf. 24 Statsrådet ():Fru talman! När det gäller resandebestämmelsernaär det riktigt att vi tillsammans med de andranordiska länder som förhandlar om medlemskapoch i likhet med som är medlem av EUhar utverkat särbestämmelser som innebär vissabegränsningar i fråga om möjligheterna att införavin, sprit och tobak från andra länder.I ett läge där gränskontrollen avskaffas -- det ärtanken -- skall vi använda oss av ett system som kankomma att likna det danska systemet. I Danmarkhar man en typ av deklarationsförfarande vidgränspassage samt stickprovskontroller.Vi vill emellertid studera både det danska exempletoch andra exempel. Vi har tillsatt en särskildutredning för att kunna göra det och för att justkunna komma med konkreta förslag till hurkontrollen skall utformas i anslutning tillgränserna.När det gäller kontrollen vid de yttre gränserna ärjag inte helt säker på att jag uppfattade om ChristerWindén med sin fråga avsåg ett förhållande där vistår utanför EU och vilka konsekvenser detta skullefå. Där är det enkla svaret att det kommer attinnebära en gradvis skärpning av kontrollengentemot alla utomstående länder. Om vi å andrasidan är medlemmar av den europeiska unioneninnebär det att vi medverkar i ett samarbete somsyftar till att förstärka kontrollen för att motverkanarkotika och annan internationellgränsöverskridande brottslighet.Anf. 25 (nyd):Fru talman! Min fråga baseras delvis på ett EP-meddelande som kom från Ja till Europa.Där står det efter en beskrivning av vad jag tidigaretalat om: ''Därför inför EU nu andra sätt attbekämpa smugglingen på.'' Dessutom står det:''Exempelvis skärps de yttre gränskontrollerna såatt det blir svårare att föra in narkotika i EU. Tulleni EU-länderna inriktar sig nu på spaning i stället föratt fylla i blanketter. ''Min fråga är alltså: På vilket sätt får det härbetydelse för den svenska gränskontrollen --givetvis i perspektivet av ett fullvärdigtmedlemskap?Anf. 26 Statsrådet ():Fru talman! förstår jag frågan bättre. Jag villgärna utveckla mitt svar i den andra delen.Tanken är att utveckla samarbetet mellan alla EU-länder både när det gäller kontrollen avyttergränserna och när det gäller kontrollen inomEU för att så långt det någonsin är möjligtmotverka knarket. Här syftar man till en rad olikaåtgärder. En åtgärd är helt enkelt en striktaregranskning vid gränserna. För den händelse viavskaffar gränskontrollerna internt kan vi sätta inökade resurser på just bevakning av vårayttergränser.Men det finns en rad andra kompletterandeåtgärder. Det upprättas en särskild internationellnarkotikaenhet som syftar till att bygga ut detinternationella samarbetet när det gäller spaningmot narkotika. Det prövas nya modeller förspaning på färjor med goda resultat, exempelvismellan och kontinenten. Det vidtasolika insatser mot tvättning av svarta pengar, somär en integrerad del av den här verksamheten. Detfinns en rad andra åtgärder, inte minst på områdetinternationellt samarbete, som just syftar till attangripa det som är ett gemensamt gissel för alla,både innanför och utanför den europeiska unionen,nämligen just narkotikan.För några veckor sedan presenterade vi frånregeringens sida ett aktionsprogram med sikte påjust medlemskapet i EU. Det tar upp många av detankar som finns här. För ytterligare informationvill jag gärna hänvisa till det materialet.Anf. 27 ():Fru talman! nämnde i förbigåendeoffentlighetsprincipen. har UlfDinkelspiel sagt att den inte är förhandlingsbar.Enligt vad jag förstår skulle man göra en särskilddeklaration.Nu undrar jag: Vart har deklarationen omoffentlighetsprincipen tagit vägen? Kommer manatt göra den senare? Vilken juridisk bindning fården i så fall? Jag skulle gärna vilja ha ettklargörande på den punkten.Anf. 28 Statsrådet ():Fru talman! Som jag sade i mitt inledandeanförande tillhör offentlighetsprincipen en av defrågor som jag räknar med kommer upp i sambandmed institutionsfrågan, förmodligen nästa vecka.Vi har redan tagit upp offentlighetsprincipen i ettsammanhang. Det var när förhandlingarnainleddes, då jag avgav en deklaration avinnebörden att offentlighetsprincipen -- och för dendelen även meddelarskyddet -- är en omistlig del avvårt politiska och kulturella arv. Det vi funderaröver och diskuterar är just att i en eller annan formupprepa den typen av förklaring på ett sådant sätt --detta är viktigt, och var inne pådet -- att det inte därmed uppstår någonkontraktuell förbindelse av något slag med deneuropeiska unionen.En sak är given, den politik man för när det gälleroffentlighetsprincipen och meddelarskyddet ärvarje deltagande lands egen sak. Det finns olikaregler och bestämmelser på det här området i olikaländer. Vi skall inte, lika litet som något annat land,binda upp oss gentemot EU på ett sådant sätt attexempelvis skulle kunna tolka vårabestämmelser i detta hänseende. Detta är ennationell fråga och skall så förbli.Anf. 29 ():Fru talman! Det har i debatten frånsocialdemokratiskt håll hävdats att EU-medlemskapet är ett socialistiskt projekt. harvi hört att det i grunden är en liberal historia. Dåblir min fråga till statsministern: ärstatsministern i så fall så ivrig att vi skall blimedlemmar i ? Är avtalet som föreligger igrunden politiskt neutralt?Anf. 30 Statsminister ():Fru talman! Även jag har noterat att retorikenibland far i väg. Det sägs saker som självfallet ledertill den typ av frågor som ställde.Låt mig dra en parallell. Det går inte riktigt atthävda att riksdag vare sig är en liberal, enmoderat eller en socialdemokratisk institution.Men det går mycket väl att hävda att ären förutsättning för att man bättre skall kunna drivasocialdemokratisk, liberal eller moderat politik, förså är det. På samma sätt är det självfallet medEuropaparlamentet, unionens ministerråd ochkommissionens arbete. Detta är en ram och ettsystem för politisk samverkan mellan nationer somvi sedan har en skyldighet att fylla med politisktinnehåll allt efter tycke och smak, höll jag på attsäga.När detta är sagt skall tilläggas att dettaär ett samarbete som bygger på vissa värderingarsom är gemensamma mellan de Västeuropeiskanationerna. Det är inte ett alldelesvärderingsneutralt projekt. Demokratin, respektenför de medborgerliga fri- och rättigheterna, ärfundamental i och i alla de därpåföljande fördragen. Så är också respekten förmarknadsekonomin och den fria ekonomin. Det äringet planhushållningsprojekt, utan ett projekt sombygger på fria samhällen och på fria ekonomier.Inom denna ram ser vi i t.o.m.företrädare för De gröna engagera sig för att byggaut samarbetet. Vi ser hur även kommunister, somnumera inte längre kallar sig kommunister, utanförsöker att klä sig i alla möjliga dresser, ärpådrivande för samverkan. Socialdemokrater är fördet, liberaler är för det, kristdemokrater är för det,konservativa och moderata är för det. Alla ärövertygade om att det bara är genom mersamverkan mellan de europeiska nationerna,mellan de europeiska politiska partierna som mankan driva sina värderingar och sina åsikter, oavsettvilka dessa är. Men det gives inget utrymme för demsom vill avskaffa demokratin, trampamedborgerliga eller mänskliga rättigheter på tårna,införa planhushållning eller vad det kan vara av deförvillelser som tidigare funnits i den europeiskahistorien.Anf. 31 ():Fru talman! Av det svaret kan jag dra slutsatsen attdet avtal som är framförhandlat i varje punktinnebär en total enighet mellan moderater ochsocialdemokrater när det gäller dess politiskainnehåll.Anf. 32 Statsminister ():Fru talman! Avtalet reglerar framför allt villkorenför det svenska medlemskapet. Där har vi utifrånen position som regeringen har fastställt isamverkan med , icke minst medoppositionen, verkat för att det skall bli så bravillkor för som möjligt.Sverige inkluderar människor som har litet olikapolitiska uppfattningar, som bekant. Tack och lov,höll jag på att säga. Mångfalden är trots allt enstyrka både i och i i dess helhet. Jagtycker att det är en stor styrka att vi har kunnat fådenna nationella politiska uppställning. Vi har i dagfrån olika politiska utgånspunkter sagt att detta ärett bra avtal för , alldeles oavsett vad visedan råkar ha för partipolitisk etikett. Vi står infören ekonomisk-politisk debatt om några minutereller någon timme, där måhända samförståndetkommer att framstå som mindre kompakt än vaddet har gjort när det gäller Europapolitiken. Mendet visar det som är bra.