prot · GH0958 · 1994-02-10 00:00:00 — I en av frågestunderhärförleden fick finansminister av en lärdnationalekonom -- vi har sådana här i kammaren --frågan hur det känns att år tvingaskonstatera hur fel alla hennes budgetprognoser harslagit. Inte minst gäller det i de fall då hon sagt atthon har läget under full kontroll. Hennes raka att många av de prognoser hon har skrivit underhelt enkelt varit missbedömningar av denekonomiska utvecklingen.Det får inte gå till på det här sättet. Det är farligtom vår regering gång på gång skall sätta landetsframtid på spel genom att fatta beslut grundade på,som man ofta redan vet, otillförlitligabeslutsunderlag.Mot denna bakgrund måste finansministernsfinansplan 1994/95 tas med en stor nypa salt. Det ären valbudget som har presenterats. Den vilar påden lättsinniga förutsättningen attbruttonationalprodukten kommer att svänga frånminus 1993 till plus 1994 och plus2,1995 för att sedan plana ut kring itillväxt. Detta krävs -- det har finansministernsagt -- för att man skall klara dagens finansplan ochfå en halvering av dagens arbetslöshet och för att vi skall kunna behålla våratrygghetssystem i stort sett intakta.Det är lättsinniga förutsättningar i ljuset av allaregeringens tidigare prognosmissar. Så sent som1992 ansåg man att arbetslösheten skulle bli 4,8 %1993. bevare mig väl försådana rådgivare, borde finansministern säga.Ny demokrati tror att utplaningen av BNP kring4 % kommer att föra med sigproblem. Importen kommer att öka i allt snabbaretakt. Den kommer att slå igenom i högrekonsumentpriser. Regeringen kommer att fåsvårigheter att värja sig mot löneökningar.Bytesbalansen försämras, och regeringen får medpenningpolitiska medel försöka att värja sig mot eninflation som starkt kommer att skjuta fart.Detta är ett troligt scenario. För att komma till rättamed detta måste man och hänsynslöstbanta budgetunderskottet. Jag och Ny demokratianser att det är fegt av dagens regering att inte habörjat med en ytterligare kraftig nedskärning. , han som inte bor i , har redanlagt ut texten hur Ny demokrati skall få nerbudgetunderskottet.Det räcker emellertid inte med det. Jämsides måsteSverige göras mer investeringsvänligt. Mycket harredan gjorts genom en fortlöpande nertrimning avframför allt de skatter som berör små- ochegenföretagarna. Det bristandeförtroendet för investeringar avspeglar sig i dethöga övertidsuttaget, som motsvarar 60 000arbetstillfällen.Många småföretagare har fåttkänna på LAS avigsidor i form av betungandeavgångsvederlag. Även storföretagarna börjarsvikta under oket. De har känt sig diskrimineradeav det av fattade beslutet attendast två arbetstagare får undantas från ettföretags turordningskrets. LAS är unik för Sverigeoch ett stort hinder för utländska investeringar. Nydemokrati kommer att aktivt verka för en fortsättmodifiering av LAS.Det gäller att göra oss attraktiva för utländskainvesterare i tillverkningsleden. Vi har i dagEuropas fördelaktigaste bolagsbeskattning samtlöne- och tillverkningskostnader, som är mycketkonkurrenskraftiga. Det är därför många fördelarmed att komma till , men marknadsföringenav som investeringsland är undermålig.I budgeten har 15 miljoner avsatts till Styrelsen förSverigebilden, en statlig organisation som skalllocka utländska turister till . Det bör varafinansexperter och inte marknadsförare som skallsälja . Ny demokrati har i en separat motionföreslagit hur detta skall gå till. Det är viktigare ännågot annat att få hit utländska investerare och fåde svenska företag som investerat utomlands attkomma tillbaka till . Men vi kommer inte tillrätta med våra problem ocharbetslöshetssituationen om vi inte kan fånga insvenska och utländska företag.Det står eländigt till med investeringarna i Sverige.För perioden januari--var det bara7,8 miljarder netto i investeringar itillverkningsindustrin i . Det måste vara 10gånger mer för att vi skall överleva.Jag hade tänkt ställa några frågor tillfinansministern om investeringarna, men är honinte här.Jag får gå tillbaka där jag började, nämligenprognostiseringen. Jag tror att man får en bättreinblick genom att studera fåglarnasflykt, som man gjorde i antiken. Där hade man ettslags bildspråk med ingredienser av vägvisning,obestämd frihetslängtan och duvans flygriktning.Det var statsämbetsmännens rätt att utförafågelskådning före varje viktigt beslut. Det varsäkert ett mer träffsäkert system än regeringensvetenskapliga långtidsplanering i dag.(Applåder)Anf. 73 ():Herr talman! Pengar bryr jag mig inte om. Pengarär inte så viktigt. Pengar är inte allt. Varför inte brysig om pengar? Varför inte tycka att pengar är såviktigt? Har ni tänkt på att det är människor somhar gott om pengar eller väldigt gott om pengar somkan säga så?Pengar är inte allt, sägs det. Jag håller med om det.Men ack så viktiga pengarna blir när de inte räckertill så att man kan leva ett bra liv. Människor harnaturligtvis många olika önskningar ochuppfattningar om vad ett bra liv är. Grundläggandeför de allra flesta tror jag är att ha ett arbete så kan försörja sig själv och sin familj. ''Människan är en verksamhetslysten varelse, somkänner lust att fatta beslut, att ta på sig ansvar, attöver huvud taget påverka de förhållanden, undervilka hon lever.'' Jag tror att ordgäller också . Det har jag märkt inte minstunder , då jag besöktarbetsplatser och träffat många människor på olikasammankomster.Vad är det för ekonomisk politik som förs i vårtland där regeringen ''sparar'',upplåningsbehovet ökar och statsskulden växer?frågar man mig. Regeringen talar själv om hotet aven galopperande statsskuld i sin finansplan.Människor är oroliga inte bara för sin egenekonomi utan också för statens.Jag mötte en man som hade arbetat . Hanberättade att lönen inte längre räckte till utgifternaför hyra och telefon, den breddade momsen, matoch försäkringar. Semesterresa var det inte atttänka på. Han ringde till kommunen och undradevad han skulle göra. Så såg hans situation ut. Detvisade sig att han var berättigad till bostadsbidrag.Han tog naturligtvis emot det, men han tyckte påsamma gång att det var bedrövligt att inte kunnaklara sig utan bidrag när man ändå jobbar och görrätt för sig. Slutsats: Det är viktigt att ha pengar såatt man kan betala hyran.Hyror och boendekostnader skall minskas, sadeCarl Bildt i valrörelsen . Vad blev det? Jo,förtvivlade människor som ser sin ekonomi raserasutan att ha någon verklig möjlighet att påverka. ''Rapporten ''Obalanser i bostadssektorn' visar påett dramatiskt sätt hur riksdagsbeslut kan få heltoförutsedda effekter.'' Så börjar ett brev som jagfick i går från , underskrivet avriksdagskollegan , centerpartist, som vikan se här i kammaren . Han slutar brevet meden förhoppning att ''vi tillsammans skall vidtaganödvändiga åtgärder innan stora skador uppstår''.Det tyder onekligen på en viss insikt hos en av deborgerliga riksdagsledamöterna. Hur är det med erandra? Skall vi hjälpas åt att fatta beslut, så attmänniskor inte skall behöva gå från hem och hus?Herr talman! Man skulle inte behöva ställa ensådan fråga i riksdag i välfärdsstatenSverige. Men jag anser att frågan är berättigad . Vi socialdemokrater har redovisat många ochbra förslag i våra motioner som skulle lösa en delproblem. har här räknat upp en heldel av dem. Jag föreslår att bostadsutskottet villfarIvar förhoppning att vidta åtgärder innanstora skador uppstår! Jag förstår av skrivelsen attdet inte bara handlar om utan om en vettigbostadspolitik över huvud taget.Jag tror att det var som beskedet komfrån regeringen att föräldraförsäkringen skullesänkas till som också beskedet kom att vi skallköpa stridsvagnar för flera miljarder. Det är inte såkonstigt om människor frågar sig hur regeringensköter ekonomi.Pengar, ja se pengar, är till bekymmer för fattig ochrik, sjunger . Ja, visst är det så. Jagläste i i går att det nu finns 100 sättatt skatteplanera på. fanns det bara 49kvittningsvarianter. är det 100. Det är klart attdet ställer till bekymmer för de stackars rika somnu måste ägna så mycket tid åt att undandra statenskatteinkomster. Vän av ordning måste naturligtvisundra om detta kan vara en vettig ekonomiskpolitik. Jag tycker att den är vanvettig.Var och kan vi läsa i tidningarna omatt människor faktiskt har det fattigt. I harvi inte talat om fattiga människor på åtskilligadecennier. Vad är regeringens mål för denekoomiska politiken? Socialdemokraternas målmed den ekonomiska politiken är arbete, rättvisaoch framtidsbyggande.Vi säger inte att nio av tio har jobb. Visocialdemokrater säger att en av tio är arbetslös.Det är två sätt att uttrycka samma sanning, menskillnaden i uttryckssättet avslöjar en del av ensmänniskosyn. Jag tycker att alla som vill ha ettarbete skall ha rätt till det.Alla de arbetslösa människor som skall leva på80 % i arbetslöshetsersättning har bekymmer medpengar som de inte har men som de skulle behövaför att kunna leva ett hyggligt liv. Många människori anser sig fattiga . När skall regeringenbörja bekymra sig om de fattiga? När skall alla dehundratusentals arbetslösa få 49 eller 100möjligheter att välja ett jobb? Det skulle ge statenskatteinkomster.Vi socialdemokrater beskylls ofta för att bara säganej. Det är fel, vi säger inte bara nej, men iblandnär det är befogat utifrån vår grundsyn. Därförsäger vi nej till en ekonomisk politik som delar inlandet i fattiga och rika.Herr talman! I går hölls det många anföranden fråndenna talarstol, och man talade också omgårdagen. Främst var det regeringens företrädaresom föredrog att tala om 80-talets politik. Av någonanledning var det inte populärt att beskriva dagenssituation. Jag har försökt att litet grand beskrivaden borgerliga politiken . Enligtdebatten i går är det 80-talets politik som är orsakentill de problem vi lever med . Vi vet att det inteär så.Tänk, herr talman, om regeringens förslag ochhandlag med att föra en ekonomisk politik somleder till arbete och tillväxt hade haft något av denkraft som används till indignation och kritik avsocialdemokratisk politik. Då kanske det hade settannorlunda ut. Då kanske kraften hade räckt till attse till att sjuka människor inte behöver ligga ikorridorerna på våra sjukhus. Då kanske kraftenhade räckt till att skapa den trygghet och tillväxtsom talade om men inte genomför.Anf. 74 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan inte underlåta att faktisktlämna en del upplysningar till . Jagtycker att det finns anledning att göra det.Det är så lätt, ungefär som man gjorde i det gamlaSovjetunionen, att skriva om historien därför tycker att den inte riktigt passar. I bostads- ochbyggpolitiken, såsom den har drivits tidigare, liggersvaret på varför det har sett så illa ut. Den regleradeoch styrda bygg- och bostadsmarknaden skapadede problem som vi upplever. Jag skall intefördjupa mig så våldsamt mycket i det just nu.1990 byggdes det bostadsrätter i , här iStockholmsområdet, som var så dyra att produceraatt hyran exklusive subventioner för en 100kvadratmeters lägenhet egentligen skulle ligga på19 . Efter de subventioner som ni släpptefram och som drev upp byggkostnaderna såvåldsamt var det som alla skattebetalareskulle betala därför att det blev så dyrt attproducera dessa lägenheter. Ändå var avgiften10 . Det var följden av denbostads- och byggpolitik som drevs avSocialdemokraterna och som vi nu försökerhantera.1990 var ränteutgifterna för en normaltrea på 72kvadratmeter -- nu talar jag om genomsnittet förlandet och inte om detta extremexempel -- ungefär9 . bedömde vi att de lågnågonstans kring . därför att vi äntligen harlyckats få ned räntan. Tillsammans med attfastighetsskatten sänktes, den fastighetsskatt somni helt felaktigt införde, är detta ett skäl till atthyrorna detta år ökar minst . Det äralltså lägsta hyresökningar sedan 1970.Det tar tid att förändra felaktig bostadspolitik, mendet måste göras. Resultatet kan vi redan se isjunkande produktionskostnader, sjunkanderäntor och därmed låga hyresökningar. Detta ärresultatet av regeringens politik, måste målet för den ekonomiskapolitiken vara att se till att de som är arbetslösa fårjobb och att också de som går ut från skola ellerannan utbildning får ett jobb . Huruppnår man det om man, som ni föreslår, skall höjaskatten med för de företag somskall ge jobben? Den debatten återkommer vi till,den är viktig. Ni har genom dubbelbeskattning ochöverbeskattning sett till att vi inte fått de växandesmåföretag som skulle ha kunnat ge de jobb som viså väl behöver i dag.Glöm inte bort ansvaret. Det som vi skall diskuterai skattedebatten är hur vi skall bära oss åt införframtiden. Vi kommer att se till att skapaförutsättningar för de nya jobb som ger dearbetslösa hopp. Det hoppet får de inte genom denpolitik som går tvärtemot vad allt förnuft säger,nämligen en skattehöjning för just det arbete somde arbetslösa behöver.SkattepolitikAnf. 75 ():Herr talman! Den svenska ekonomin befinner sig ien djup kris. Om vi inte visste det innan, så har vifått lära oss det under dagens finanspolitiskadebatt. Vi har ett väldigt stort budgetunderskott,stora upplåningsbehov och en snabbt växandestatsskuld. Allt detta har ovedersägligen inträffatunder de två då vi har haft en borgerligregering.Alla inser nu att den katastrofala utvecklingenmåste stoppas och att det bör ske bl.a. genombesparingar. Det finns säkert också en storförståelse för att alla måste vara med i dettabesparingsarbete, att man måste avstå från sådantsom tidigare kanske var självklart.Men det finns en viktig förutsättning för dennaförståelse. Den förutsättningen sammanfattas bästmed ett enda ord, nämligen rättvisa. Bördornamåste fördelas rättvist. Det går inte att lägga tungabördor på de sämst ställda i form av lägreersättningsnivåer, sämre sjukvård, sämrebarnomsorg och sämre åldringsvård somskatterna sänks på aktier, utdelningar och storaförmögenheter.Det är just detta som sker i , och detär så långt ifrån rättvisa som man över huvud tagetkan komma. Den politiken kommer att skapa ettpolariserat samhälle, ett nytt klassamhälle, om manså vill. Vi socialdemokrater kommer med stor kraftatt motarbeta den politiken. Vi kräver en rättvissanering av ekonomin. I den saneringen spelarskattesystemet en viktig roll.Vi har två fundamentala krav på vårt skattesystem.För det första: De som tjänar mest och har kapitalskall betala en större andel av sin inkomst än andrai skatt. För det andra: Ingen får smita undan.Skatteflykten måste stoppas.I båda dessa avseenden har utvecklingen gått i raktmotsatt riktning under den borgerliga perioden.Låt oss börja med det första kravet som är skattefter bärkraft. Här har regeringen under sina2,vid makten lyckats med konststycket att höjaskatten på arbete med ochskatten på konsumtion med 16 miljarder kronor.Samtidigt har man sänkt skatten påkapitalinkomster och stora förmögenheter medmer än 20 miljarder kronor.Under den borgerliga regeringen har alla löntagareoch pensionärer fått höjd skatt, och alla som ägeraktier och stora förmögenheter sänkt skatt.Under den borgerliga regeringen har skatten höjtsmer för låginkomsttagare och pensionärer än förhöginkomsttagare.Under den borgerliga regeringen har rättvisan sattspå undantag.Vi socialdemokrater kräver nu attkapitalinkomstskatten återförs till den nivå sombestämdes i skattereformen, dvs. , attförmögenhetsskatten inte avskaffas utanreformeras och effektiviseras och att de som tjänarmer än får en höjd inkomstskatt,en s.k. värnskatt.Först då får vi ett rättvist skattesystem. Först då harvi den moraliska rätten att kräva uppoffringar avdet svenska folket.Det andra grundkravet när det gällerskattesystemet är att det skall vara så konstrueratatt alla betalar skatt i vederbörlig ordning. Även påden punkten har den borgerliga regeringenmisslyckats. vet vi att många människor intebetalar skatt över huvud taget. Det handlar som på detta sättundandras samhället.Nu föreslår regeringen visserligen ytterligarepengar för bekämpning av ekobrottsligheten. Ochdet är i och för sig bra, även om det är mindre änvad man utlovade i 1993 årskompletteringsproposition.Men lägger man fram förslag som vriderviktiga vapen ur händerna på skattemyndigheterna.Jag tänker då på den lagrådsremiss som nubehandlas av lagrådet och som kommer att försvåraskattekontrollen. Jag tänker också på att denborgerliga regeringen har avskaffatskatteflyktslagen och betalningslagen. Och jagtänker på alla de förslag som särskilt Moderatasamlingspartiet ännu har fört fram i syfteatt underminera skattekontrollen.Det paradoxala har alltså inträffat att regeringensamtidigt som den föreslår mer pengar till kampenmot ekobrottsligheten försvårar myndigheternasmöjligheter att använda dessa pengar på etteffektivt sätt. Min fråga till de borgerligarepresentanterna i denna debatt blir därför: verkligen bekämpa skattebrottsligheten, ellerär det bara en kapitulation inför en stark opinion,en omvändelse under galgen?Vi socialdemokrater har länge förespråkat merpengar till skattemyndigheterna och verkat för attvässa skattemyndigheternas vapen motskattebrottslingar. Vi har också tidigare kraftigtförenklat skattereglerna, bl.a. för attskattemyndigheterna skall få mer tid för att sysslamed sådana väsentligheter som att jaga de storaskattesmitarna.Förenklingsarbetet måste nu drivas vidare.Ordningen måste återställas. Vi föreslår därför atten förenklingskommisssion tillsätts för att på nytttillskapa ett enkelt, effektivt och rättvistskattesystem.Anf. 76 (nyd):Herr talman! Jag skall börja med att tala litet grandom socialdemokraternas framtida visioner när detgäller skatter. Om socialdemokraterna fårregeringsmakten vill de höja skatternamed 20--30 miljarder. Skatterna skall höjas främstpå aktier och förmögenheter. De vill också höjamarginalskatterna, en s.k. värnskatt.Alla , och allaledande ekonomer i världen anser att ett högtskattetryck i ett ett enskilt land leder till försämradekonomi för det landet, och det har ju historienvisat . Ändå står socialdemokraterna fastvid den här linjen.Sedan pratar man så vänligt om fördelningspolitik,att det skall vara rättvisa. Jag vill bara säga en sak:Det är skitsnack.Varför skall jag tala om detta? Jo, man vill höjaaktiebeskattningen, förmögenhetsbeskattningenoch allting sådant och säger att man skall sänkaskatten för dem som har det svårt ställt. De skall få2 mer i plånboken per år.Vad händer då med detta? Jo, mister demänniskor som får i minskad skatt per årsina jobb. Det är vad som händer. Jag har ingaaktier, och jag är definitivt inte rik, utan jagkommer från golvet. Det här är ett sätt försocialdemokratin att lura sina väljare, anser jag.Man säger att man skall höja skatterna för de rika,beskatta aktiekapital och beskatta förmögenheter.Men då sticker dessa människor med pengarnautomlands och tar med sig 100 000--150 000arbetstillfällen, som vi på golvet får betala.Men vi får ju sänkt skatt med 2 000! Visst, men hurblir med våra jobb?Jag blir otroligt besviken på en sådan politik. Manlurar faktiskt sina väljare. Jag kommer frånarbetarleden, och jag står fast vid detta.Jag skall beskriva scenariot för en ny framtidasocialdemokratisk modell --1998. Man sänkerskatten och höjer kanske grundavdraget för desämst ställda, som får mer. Jo,kapitalflykten från landet blir oerhört stor. Viförlorar ytterligare 100 000--150 000arbetstillfällen. Socialdemokratin kommer kanskeatt skapa 100 000--150 000 -- vad vet jag? -- nyaarbetstillfällen genom konstgjord andning.Om en tre, fyra, kommer nästalågkonjunktur. Vad händer då? Jo, då har viskyfflat ut ytterligare kapital för att vi skall ha enrättvis beskattning, som det så fint heter, och vi pågolvet har gått miste om ytterligare 100 000--150 000 arbetstillfällen.Så kommer det ytterligare en lågkonjunktur. Ja,mina damer och herrar, då känns den här krisensom vi nu har som en västanfläkt mot det somkommer att hända. Detta är ett framtidasocialistiskt scenario.Sedan vill jag rikta kritik också till regeringen. Nihar gjort många strategiska skattesänkningar sompå sikt kommer att resultera i fler arbetstillfällen.Det tackar jag för. Men era besparingar har varitalldeles för dåliga.Ni tar ingenting från flyktingpolitiken och ingentingfrån biståndspolitiken, som vi egentligen inte harpengar till. Ni gör väldigt litet åt den svarta sektornosv. Dessa besparingar måste ju till somman måste sänka skatterna strategiskt.Herr talman! Vad säger vi då i Ny demokrati? Jo,vi vill göra kraftiga besparingar i budgeten, långtutöver vad regeringen vill. vill vi varamed på de strategiska skattesänkningarna.Dessutom vill vi ytterligare sänka skatten påstrategiskt viktiga områden i syfte att ökaarbetstillfällena. Då tänker vi på tjänstemomsen.Det är ca 700 000--800 000 personer som berörs avtjänstemomsen. Minska tjänstemomsen till !Det är vårt förslag. Minska också byggmomsen till12 %!Sedan har vi faktiskt en fördelningspolitik också. Vivill nämligen sänka bensinskatten. Det skulle göraett par tre tusenlappar, , för ''den lillamannen på golvet'', som nämligen kör 1 500--2 000mil . Vi vill återgå tillbensinskattesänkningen.Vi vill bekämpa den ekonomiska brottsligheten.Där är vi helt överens med Socialdemokraterna. Vivill angripa den svarta sektorn. Vi vill införa en nyfamiljepolitik som skulle spara 20 miljarder ochskapa fullständig rättvisa mellan familjerna. Vi villminska biståndet men effektivisera det,så att det kommer fram till dem som behöverhjälpen. Vi vill angripa organisationsstöden. Vi villatt alla som bor och lever i detta land skall betalaskatt här. Detta är vad Ny demokrati vill.Besparingen kan röra sig om 40--50 miljarder. Våraskattesänkningar för tjänstemomsen ochbyggmomsen, som jag talade om, rör sig om 15miljarder.Det är inte bara Socialdemokraterna som har endålig politik och framtidsvision, utan det är ävenregeringen som har sparat mycket dåligt och inteangripit problemen.(Applåder)Anf. 77 () replik:Herr talman! Jag förstår att applåderna varsporadiska, för det var verkligen inte mycket attapplådera åt.Jag vill ställa frågan till vad det skullefinnas för anledning för folk med kapital att flyttautomlands. Om man studerar utvecklingen avaktiekurserna i under de senaste 70--80åren vet vi att det är det mest lönsamma sättet attspara på. Man har i under mycket lång tidtjänat massor av pengar på att ha aktier. Varförskall de som har stora förmögenheter flyttautomlands därför att vi har enförmögenhetsbeskattning i ? Det finns juförmögenhetsbeskattning i många många andraländer i som är lika hög som i . Detfinns ingen som helst anledning att flytta av detskälet. Kapitalbeskattningen inom EG är ingalundaentydigt lägre än i . Det finns många ländersom har högre kapitalinkomstskatt än . Vitål mycket väl att höja skatterna här också. Detviktigaste av allt, , är att vi har denkanske förmånligaste bolagsbeskattningen i helavärlden. Den fungerar som en magnet för kapitaltill och inte från . Risken ärbetydligt överdriven, ställde en fråga som jag upplevde somnågot retorisk. Han sade: Vad säger då vinydemokrater? Det undrar jag också. Ni har ju intelämnat in någon skattemotion, så vi vet ju inte vadni säger för något. Finns det ingen skattemotionfrån Ny demokrati? Hänger det i så fall sammanmed det allmänna sönderfallet i Ny demokratimånntro?Anf. 78 (nyd) replik:Herr talman! Jag vill börja med att svara LarsHedfors med följande: Vårt kansli har missat attlämna in vår skattemotion. Det är beklagligt, mendet ligger inom den mänskliga felmarginalen. Att visedan har ett så ruttet riksdagssystem att man inteett par , när personalen harupptäckt att en motion inte har lämnats in, kan taemot ett partis motion som berör skattepolitikentycker jag är beklagligt. Men det är typisk svenskdemokrati att man inte kan acceptera ett par tretimmars försening. Den mänskliga faktorn harspelat oss ett spratt, tyvärr.Jag vill bemöta när det gällerfördelaktiga beskattningar etc. och Kamprads utanförSverige. Det bor 20 000 svenskar i och25 000 i övriga . Frågar man dem varför deinte bor här får man svaret att förmögenhetsskattenoch skatten på vissa andra områden är för hög.Detta har kostat arbetarna på golvet 200 000--300 000 arbetstillfällen.