prot · GH0977 · 1994-03-22 00:00:00 — Den ökade valfrihet somregeringen har verkat för både inom och utanfördet kommunala skolväsendet borde följaktligenmotverka en social snedrekrytering.En erfarenhet från inte minst gymnasieskolan är attframgång i studier i hög grad beror på om man harfått sitt förstahandsval av utbildningsvägtillgodosett. Det ligger nära till hands att därav draslutsatsen att regeringens politik för ökad valfrihet,många alternativ och tillgodosedda önskemålbidrar till att flera lyckas med sina studier,varigenom också den sociala snedrekryteringenminskar. är lyckade studier enförutsättning för fortsatt utbildning.Jag är övertygad om att de ökade valmöjligheternai kommer att leda till bättrestudieresultat, vilket ger flera elever ökade faktiskamöjligheter att med framgång bedrivagymnasiestudier.Detsamma gäller beträffande gymnasieskolan.Strävan att tillgodose elevernas förstahandsval ochde utökade möjligheterna att välja utbildningsvägpå gymnasial nivå förbättrar utbildningsresultaten,vilket ger fler större möjligheter att välja väg.På den eftergymnasiala nivån sker också enanpassning av utbildningsutbudet till efterfrågan,vilket rimligen borde locka fler att både läsa ochförbättra deras förutsättningar att lyckas. Densnabba ökningen av antalet utbildningsplatser ärgivetvis mycket betydelsefull för att minska densociala snedrekryteringen.Sammanfattningsvis vill jag påstå att regeringenssamlade åtgärder på det utbildningspolitiskaområdet med största sannolikhet kommer att haeffekt också mot den sociala snedrekryteringen.Anf. 147 ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka statsrådetför svaret. Jag ställde frågan i anledning av denungdomspolitiska proposition som regeringen lagtfram, där ledstjärnan tycks vara samordning. Nunoterar jag att regeringen inte riktigt är samordnadutan att flera statsråd kan svara på frågan. Det göringenting för min del. Jag tycker att det är bra. Detinnebär dessutom att jag får två hela minuter påmig för att besvara en fråga, vilket jag är tacksamför.Man skulle kunna ironisera överutbildningsministerns som det verkar någotbegränsade räknekunskaper. Han kallar enfjärdedel av skolorna i för ''någon enstakaskola''. En fjärdedel är ingen obetydlig mängd. Enfjärdedel av skolorna tar ut avgifter. Detkommer självfallet att innebära olika former avsegregation. Det blir kanske inte så i varje form avskola eller när det gäller varje form av avgift, mendet finns faktiskt skolor där man enligt minbedömning har tagit ut oskäliga och orimligaavgifter. Det rör sig om flera pertermin och emellanåt uppemot flera tiotusentalskronor.Skolverket skall göra utvärderingen. Vi har intesett någon sådan . Vi har inte fått någotresultat och inte kunnat se hur verkligheten är. Detblir intressant att se hur länge man tänker väntainnan man anser att helhetsbilden av verklighetenär klar.I utredningen 1993:85, Ursprung ochutbildning, betonas just vikten av att enskildaskolor -- självfallet också offentliga skolor -- har enså allsidig socioekonomisk sammansättning sommöjligt. Det kommer inte att bli verklighet om mangenom höga avgifter utestänger stora grupper frånutbildningen.Jag håller med utbildningsministern om attbostadssegregationen spelar en avgörande roll försegregationen i dagens skolor. Därför tycker jag attdet var bra att ökade möjligheternaför elever att välja skola. Men det har inte medavgifterna att göra. Det är inte så att avgifternaökar möjligheten att minska segregationen; defördjupar snarare segregationen.Anf. 148 Utbildningsminister ():Herr talman! Det är faktiskt en mycket liten andelav samlade skolor som tar ut någon avgift.Det samlade antalet elever som går i friståendeskolor uppgår till någon eller några procent. Enliten andel av de skolor som bedrivs i friståendeform tar ut en avgift. Det blir en mycket liten andelav elever som drabbas av denna typ avavgift.Om man tittar på de elever som söker sig till defristående skolorna -- vi har gjort det -- blir dengenomgående erfarenheten att de typer av eleversom söker sig till fristående skolor, oavsett avgift, ärprecis samma typer av elever som går i den vanligaskolan. Huvuderfarenheten vad gällerelevsammansättningen är att det inte är någonskillnad mellan de eleverna och andra elever.Om man likväl skall försöka hitta någon skillnad äriakttagelsen den, att det i de friståendeskolorna går något fler elever som har det någotmer bekymmersamt än elever i genomsnitt i denoffentliga skolan. Jag vågar påståendet att defristående skolorna så här långt, herr talman,har bidragit till att ge fler elever som annarsinte fått möjligheten till en god skolutbildningmöjlighet till detta.Martin frågar vad som är en oskälig avgift.Det finns inget domstolsutslag som anger vaden oskälig avgift egentligen är. Vi har att gå tillförarbetena till propositionen. Där finns det enuppgift -- det är inte den enda -- som säger att enoskälig avgift är en avgift som överstiger vad man ikommunen tar ut i dagisavgifter. Det sägs i enutredning som utfördes av den nuvarandeskoldirektören i . Den är del i detunderlag som regering och riksdag hade för sinaställningstaganden.Anf. 149 ():Herr talman! Jag noterar återigen attutbildningsministern i detta sammanhangsammanblandar möjligheten att välja skola ochavgiftsuttag. Jag vill faktiskt göra dendistinktionen. Det finns kommunala skolor som tarut avgifter, och det finns också enstaka fall däruniversitet tar ut ganska betydande avgifter i olikaformer. Det är inte fråga om privata eller friståendeskolor kontra offentliga skolor. Det gäller skolorsom tar ut avgifter som inte andra skolor tar ut.Jag tycker att det är jättebra om fristående skolorhar en allsidig sammansättning. Men detintressanta är hur sammansättningen ser ut i deskolor som tar ut avgifter -- såväl offentliga somprivata. Det rör sig om en fjärdedel av skolorna.Det är inte alls ett fåtal skolor, vilketutbildningsministern hävdar. Det tycker jag skullevara intressant att veta. Det är i och för sig ocksåintressant att veta hur det ser ut i de friståandeskolorna, men inte just i detta sammanhang.Utbildningsministern säger att han är övertygad omatt de ökade valmöjligheterna i grundskolankommer att leda till bättre studieresultat ochmotverka social snedrekrytering. Det är inte denslutsats man kan dra efter att ha läst utredningenUrsprung och utbildning. Där hävdar man attutvecklingen är den rakt motsatta.Anf. 150 Utbildningsminister ():Herr talman! Vi har diskuterat två frågor. Denförsta frågan gäller om det är sannolikt att valfrihetleder till ökad utjämning. Mitt svar, till skillnad fråndet svar som utredningen lämnar, är att jag tror attdet är sannolikt. Jag tror nämligen att utredningentotalt har missat den fundamentala fråga jag tar uppi mitt svar, nämligen att valfrihet leder till ökadstudieframgång och att framgång i studierna ledertill framgångar senare i livet. Om man däremot intefår välja ökar studiemisslyckandena och därmedutslagningen ur skolan.När det gäller avgiften håller jag med MartinNilsson om att vi fortfarande har ett litet underlagatt bedöma utifrån. Vi har ett något störreunderlag, herr talman, om vi går tillbaka till skolorsom drevs i fristående form före friskolereformen.Också då togs avgifter ut, och möjligheterna varfaktiskt större. Om man granskar dessa skolor skallman se att många föräldrar med mycket lågainkomster gick igenom mycket stora uppoffringarför att deras barn skulle få en utbildning som desjälva ville ha. Jag tror inte att man på sannolikagrunder kan säga att det i detta hänseende har skettnågon fundamental förändring till det sämre.Anf. 151 ():Herr talman! Låt mig betvivla de sistauppgifterna -- även om jag inte har någonvetenskaplig grund för det. Jag vet inte heller omutbildningsministern har det. Jag tror inte att detgenerellt är så att höga avgifter gör det lättare förmänniskor med låga inkomster att välja. Jag tyckeratt det är viktigt att slå vakt om valmöjligheten --oavsett inkomst. Jag tror att en segregerad skolaleder till ökad segregation också när det gällerhögre studier. Det är detta som utredningenförsöker hävda.Man kan diskutera i vilken mån valmöjligheter iskolan leder till studieframgångar. Det manpoängterar i utredningen är bl.a. att de som inte ärstudiemotiverade riskerar att välja inriktningar ochutbildningar som gör det svårare att ta sig vidare iutbildningssystemet. Jag tror knappast att man kanifrågasätta att det är en sann bild av verkligheten.En elev som inte är studiemotiverad har sannoliktinte speciellt stor nytta av att ha valt ett ämne sominte alls är grundande för högre studier -- hurmotiverad han än må vara i just det ämnet.Anf. 152 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag kan inte låta bli att understrykaatt det säger om att han vill slå vaktom valmöjligheterna i skolan oavsett inkomst inteär sant. Såvitt jag förstår är ett avSocialdemokraternas främsta vallöften införhöstens val att avskaffa just denna valmöjlighet.Martin säger att det är svårt att ta sig vidareom man har anpassat sina studier efter egenläggning. Jag tror att detta är aldeles felaktigt. Detär bara rätt om man har ett stelt utbildningssystemsom inte gör det möjligt för elever att gå fram ochtillbaka och komplettera och lägga till intill dess attde har fått en utbildningsbakgrund som stämmermed deras intressen och fallenhet.Herr talman! Det finns en dyster iakttagelse frånslutet . Det fulla linjesystemet --rigiditeten i högskolan -- slog igenom fullt utsamtidigt som den positiva utvecklingen i fråga omsocial snedrekrytering faktiskt bröts. Det råkadedessutom vara som man hade tryckt ned lönerna för dem somutbildade sig litet mera och därmed tagit bortmotivationen för många från mindrestudiemotiverade hem att plugga vidare påuniversitet och högskolor.Anf. 153 ():Herr talman! Det finns många saker jag villkommentera. När det gäller möjligheterna för attutbilda sig vidare vill jag säga att jag tror att detväsentliga är en bra start. Det är viktigt att manundviker att behöva gå tillbaka och få utbildning.Det kommer självfallet alltid att finnas enstaka fallsom visar motsatsen, men jag tror att systemet medökad valmöjlighet redan i de lägre årskursernainnebär en uppenbar risk för att ickestudiemotiverade elever väljer utbildningar sominte alls är grundande för högre utbildning.Utbildningsministern använder sig av billig retoriknär han kommenterar syn påmöjligheten att välja skola. Om han läser demotioner vi har väckt i kan hankonstatera att det är skolpengssystemet som sådantoch inte valmöjligheterna som vi vänder oss emot.Jag har på mig att kommentera detsom sades om löneskillnaderna. Jag tänker integöra det. Jag tror inte att det var av avgörandebetydelse i sammanhanget.Anf. 154 Utbildningsminister ():Herr talman! Jag konstaterar i senare hänsyn barafaktum. När linjesystemet i den högre utbildningeninfördes och lönerna hade tryckts ned bröts dentidigare positiva utvecklingen isnedrekryteringshänseende.Martin ! Säg nu som det är om ert vallöfte!Det ni kräver i er motion är att föräldrarnasoavvisliga rätt att tillsammans med sina barn väljaskola utan att skolmyndigheterna kan hindra demdärtill är exakt vad ni vill ta bort.I fråga om valmöjligheternas förutsättningar attbringa mer engagemang i utbildningen är det minövertygelse, herr talman, att elever som fårmöjlighet att uppfylla sina ideal, sina önskemål ochtillgodose sina intressen uppvisar oändligt mycketbättre studieresulat än den elev som i alla delarpåtvingas en studiemeny som han eller hon barakänner ett begränsat engagemang inför.Överläggningen var härmed avslutad.25 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1993/94:130 till justitieutskottet1993/94:231 till skatteutskottetSkrivelse1993/94:175 till jordbruksutskottetMotionerna1993/94:L10--L12 till lagutskottet1993/94:N27 och N28 till näringsutskottet1993/94:Ju21--Ju30 till justitieutskottet1993/94:A40--A44 till arbetsmarknadsutskottet1993/94:So45--So53 till socialutskottet1993/94:Jo22--Jo38 till jordbruksutskottet1993/94:K36--K46 till konstitutionsutskottet1993/94:N29 till näringsutskottet1993/94:Jo39--Jo46 till jordbruksutskottet1993/94:T36--T45 till trafikutskottet1993/94:Sf31--Sf34 till socialförsäkringsutskottet26 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1993/94:152 Ändrad tidpunkt för att lämnasjälvdeklaration m.m.1993/94:159 Utvisning på grund av brottMotionernamed anledning av prop. 1993/94:181 Slopad årligfordonsskatt för vissa äldre motorfordon1993/94:Sk35 av ()1993/94:Sk36 av ()1993/94:Sk37 av (nyd)27 § Kammaren åtskildes kl. 19.11.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m.ajourneringen ochav förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.