prot · GI0932 · 1994-11-30 00:00:00 — (Beslut fattades efter 27 §. )20 § Slutligt godkännande av Eurocontrolkon-ventionen m.m.Föredrogstrafikutskottets betänkande1994/95:TU1 Slutligt godkännande av m.m.Anf. 60 ():Herr talman! Det anförs ofta att det europeiskaluftrummet är ett kaos utan like. Några konsekvenserav detta är en större bränsleåtgång, dvs. negativ mil-jöpåverkan, svårare att planera, mindre säkerhet ochökade kostnader.Därför kan Eurocontrolkonventionen sägas varaett bra sätt att lösa de problem som uppenbarligenfinns. I denna anges noga en förvaltning och dessfunktioner för att verka för luftfartens säkerhet och föratt ge en bra luftfartsservice. Detta är givetvis ett brasamarbete som uppenbarligen behövs.Vi har i vår reservation till betänkandet yrkat av-slag. Anledningen till detta är att vi velat se hante-ringen av luftrummet som en fråga med ett vidareperspektiv.Jag citerar ur konventionens första artikel, stycke1B: "- - - utarbeta gemensamma planer för kvalifice-rad utbildning, för förfaringssätt samt för forsknings-och utvecklingsprogram med avseende på anordning-ar och tjänster för säkerhet, effektivitet och snabbhet iflygtrafiken". Vidare: "Samordna alla andra åtgärdersom är nödvändiga för att trygga ett säkert och väl-ordnat trafikflöde - - -." Och stycke E: "samordnasin verksamhet med avseende på flödesplanering(AFTM) genom att införa ett internationellt systemför flödesplanering för att säkerställa ett så effektivtutnyttjande av luftrummet som möjligt. "Liknande formuleringar påträffas vidare i texten,där mål och uppgifter preciseras.Det är ingen hemlighet att flygtrafiken är en stormiljöbov, trots miljövänligare flygbränslen och etteffektivare utnyttjande av luftrummet. Det är inteheller någon hemlighet att hellre vill satsapå miljövänligare transportsätt.Det finns en annan aspekt av detta som jag vill attni skall beakta. Om man jämför ett tåg och ett flyg-plan finner man att den förstnämnda har en bramycket större variation i resenärernas socioekonomis-ka ställning. Tåget är dessutom ett tillgängligare al-ternativ för majoriteten.Om det här kan man prata ganska länge, men jagåtergår till konventionen.För att inget missförstånd skall uppstå, måste jagsäga att alternativet för oss inte är att ha en så osäkerluftfart som möjligt för att främja andra miljövänliga-re transportsätt. Inte heller menar vi att flyget alltid ärförkastligt.Vi tycker att konventionen egentligen är bra, sär-skilt när det gäller luftfartssäkerheten. Anledningentill vår reservation är att organisationer som den somanges i konventionen är nyckelinstanser i infrastruk-turplaneringen, särskilt som den här organisationenkommer att få mycket stora befogenheter. Vi hadehellre sett en konvention där orden miljöhänsyn, sam-arbete med andra transportsätt, m.m. förekom åtmins-tone en gång.De trafikpolitiska beslut vi fattar nu blir avgörandeför utvecklingen på området. På grund av bl.a. växt-huseffekt, försurning och övergödning samt klarahälsoproblem hos framför allt barn till följd av luft-föroreningar är det av största vikt att miljöhänsynalltid tas, särskilt när det handlar om planering, vilketdet gör i den här konventionen.Nu ligger den här propositionen kvar sedan förramandatperioden. Då satt inte i riksdagen.Vi har alltså inte kunnat motionera och preciseraexakt vad vi tycker är mycket bra med konventionenoch inte heller kunnat anföra att vi skulle velat sestörre miljöhänsyn. Alternativet blev alltsåen reservation med avslagsyrkande.Med anledning av vad som anförts vill vi att re-servationen uppfattas som en symbolisk markering ifråga om den framtida trafikpolitiken. Inget yrkandeföreligger alltså.Anf. 61 ():Herr talman! Jag vill inledningsvis konstatera attvi behöver bra flygkommunikationer i vårt land. Vibehöver det också mellan och de länder i våromvärld som vi och våra företag har kontakt med.Vi behöver det för att våra företag skall ha sådanaförutsättningar att konkurrera som är jämförbara medderas konkurrenters. Olika slags kommunikationer haralla sina fördelar och brister. Vi försöker efter bästaförmåga att utveckla och förbättra, så att resandetskall kunna anpassas till de nya krav som ställs. Vihar i en myndighet som heter ,som har bl.a. dessa uppgifter inom flygtrafikområdet.I finns det en organisation vid namn Eu-rocontrol. Denna organisation har som huvudsakliguppgift att planera och utveckla trafikledningsrutinerför luftfarten i stora delar av . För Sverigesmöjligheter att medverka i deras process och påverkautvecklingen i önskvärd riktning är ett medlemskap avstor betydelse. Ett svenskt medlemskap i det möjligt för att aktivt delta i organisa-tionens arbete med att skapa ett intereuropeiskt sys-tem för flygtrafikledning och flödesplanering. Därvidkan också i full utsträckning utnyttja detjänster som organisationen har att erbjuda.En samordnad flygtrafikledning och flödesplane-ring enligt Eurocontrols intentioner synes utskottetvara av stor betydelse för att öka säkerheten i luftfar-ten, effektivisera utnyttjandet av luftrummet och föratt minimera flygtrafikens miljöstörningar.Herr talman! Jag vill med detta yrka bifall till ut-skottets hemställan.Anf. 62 ():Herr talman! Det är precis det vi har talat om, nu via samarbetet i den här konventionen syftartill att öka trafikflödet och ser det som ett bra alterna-tiv för företagen. Vi skulle hellre ha sett att man satsatpå annat sätt. Som jag sade tidigare är trafikplaneringoerhört viktigt, inte minst ur säkerhetssynpunkt, mendet måste ändå finnas miljöhänsyn att ta i beaktande.Vad gäller att i full utsträckning utnyttja organisa-tionens tjänster, står det faktiskt i konventionen erbjuder flygtrafiktjänster och andra former avtjänster till parter som icke är anslutna till organisa-tionen. Det föreligger inget problem att använda des-sa.Jag vill understryka att vi är för ökad säkerhet,men inte för ett ökat flöde.Anf. 63 ():Herr talman! Det vi försöker att göra är att utifrånden situation som råder få bästa möjliga förut-sättningar att ta hand om de problem man har. Vi ärav den uppfattningen att det, i den mån flygtrafiken ärmiljöstörande, i första hand gäller att se till att trafi-ken bedrivs i luften så som möjligt. Därför ärdet nödvändigt att se till att de flöden som finns på deolika flygplatserna fungerar så bra som möjligt.Det som säger motsäger inteutskottets förslag, snarare är det på det sättet att manvill precis samma sak som vi med den existe-rande trafiken.Anf. 64 ():Herr talman! Jag tycker visst att det står i en vissmotsättning. Det finns inte några miljöhänsyn angivnai konventionen. Det finns inga sådana planer. Dess-utom leder en effektivisering av luftrummet, dvs. ettökat flöde, automatiskt till större miljöstörningar.Det spelar ingen roll om man är litet tid i luften.Jag menar att inrikesflyget också är skadligt i och medatt det krävs så mycket bränsle när man lyfter ochlandar, framför allt när man lyfter.Vi hade hellre sett att man uppmanat företagen attsatsa på tågtransporter där det är möjligt och framförallt att göra det möjligt.Konventionen är bra ur säkerhetssynpunkt, meninte i miljöhänseende. Även om man får ett effektivi-serat flöde ger det inte särskilt stora miljövinster. Detger ett ökat utrymme för att utveckla flygtrafiken, ochdet är ingen miljövinst.Anf. 65 ():Herr talman! Jag påstår att det är en miljövinst.Jag påstår också att det är en mycket stor säkerhets-vinst.Sedan är det på det sättet att de företag som an-vänder sig av flygets tjänster gör det när det är detabsolut bästa alternativet för dem. Låt mig säga somså: Ni får inte använda flyget! Men det kan vara litetsvårt för ett företag att exempelvis se till att några avdess representanter skall ta sig per tåg - nu är jag litetextrem, men i alla fall - från till Tokyoeller . Då är flyget det enda alternativet.Min uppfattning är att om ett annat alternativ finnsså väljer företagen detta, framför allt om det är billi-gare och konkurrenskraftigare.Elisa vill att det skall vara inskrivetatt man skall syssla med miljön. Jag har ingentingemot detta. Men om ordet miljö nu inte finns med ikonventionen, är det min och utskottets uppfattningatt den största förutsättningen för att kunna få meddetta ord är att man själv är med i den organisationsom skriver in sina egna regler. Står man utanför,finns det absolut ingen förutsättning att få med ordet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 27 §. )21 § betänkande1994/95:JoU8 Miljölagstiftningen (skr. 1994/95:30)Anf. 66 ():Herr talman! Från tid till annan får man vara medom en politisk klåfingrighet som ibland kan få mycketallvarliga konsekvenser. Det vi nu skall diskutera ärjust ett sådant ärende.Den tidigare regeringen presenterade efter mångaårs utredande i ett gedigetarbete. Efter detta arbete lade den tidigare regeringenfram en lagrådsremiss angående samlandet av densvenska miljölagstiftningen i en särskild miljöbalk.Lagrådet lämnade en del synpunkter som regeringensedan tog hänsyn till och arbetade in i det som sedanblev en proposition till om just en samladoch skärpt miljölagstiftning i form av en miljöbalk förSverige.Sedan den nya regeringens tillträde har förslagetom en miljöbalk dragits tillbaka. Jag menar att mandärmed allvarligt bromsar mycket av det nödvändigaframåtsyftande miljöarbetet i landet.De skäl som angavs i valrörelsen till att man drogtillbaka förslaget om en miljöbalk - jag vill under-stryka att det gjordes i valrörelsen - var att förslagetvar undermåligt och saknade alla de tunga inslag somen miljölag skulle ha. Man tryckte särskilt på att vat-tenlagen saknades. Den då tilltänkta och sedermerablivande miljöministern gick till politisk storm motden tidigare regeringens förslag.När det gäller just vattenlagen var kritiken litetlustig, därför att det som tidigare hänt var att de bor-gerliga partierna i utredningen faktiskt hade reserveratsig i ett tidigare betänkande till förmån för vattenla-gens införande i den samlade . Men efterdiskussioner i , där Socialde-mokraterna aktivt deltog, kom kommittén överens omatt vattenlagens införlivande i lagstiftningen kundeskjutas upp och senare bli föremål för inarbetning.Mycket riktigt reserverade sig inte heller Socialdemo-kraterna i slutbetänkandet till förmån för att vattenla-gen skulle ingå i . Man talade över huvudtaget inte om det.Vad som har hänt är att förslaget till miljöbalkär tillbakadraget under föregivande av starka politiskaskäl. vet vi inte riktigt vad som kommer att hända,men miljöministern har i olika sammanhang sagt attnya saker nu skall utredas och att ett nytt förslagskyndsamt skall föreläggas . Vad hon menarmed nya utredningar är såvitt man kan förstå utred-ningsdirektiv till den tidigare organisationsutredning-en som bedrevs efter att blevklar med sitt egentliga politiska arbete.Jag har all respekt för organisationsutredningen.Det är en kvalificerad, kompetent jurist som sitter ispetsen för denna. Men jag har litet svårt att förstå med en juridisk, organisatorisk utredning skallkunna fylla igen det som man före valet angav somstora svarta hål i det förslag som den tidigare rege-ringen lade fram.Herr talman! Det var detta jag menade när jagbörjade mitt anförande med att tala om klåfingrighe-ten. Man får på något sätt bestämma sig. Tycker manatt detta var något av det sämsta som kunde läggasfram när det gäller svensk miljölagstiftning, skallnaturligtvis hela frågan utredas igen. Då skall mannaturligtvis tillsätta en parlamentarisk grupp att rejältgå igenom vilka politiska brister det aktuella materia-let har. Jag kan acceptera ett sådant resonemang. Jagtycker att det är felaktigt, men jag skulle ha förstått ensådan hantering av frågan. Men vad man i valrörelsengjorde var att man riktade en våldsam kanonad motmaterialet. Efteråt säger man: Nå, nu skall vi se till atten organisationsutredning reder ut dessa frågor. Då,menar jag, kommer klåfingrigheten . Är det pådet viset, finns det naturligtvis inget allvar bakom denkritik man tidigare riktade mot materialet.Det som gör saken än mer betänklig, herr talman,är att vi nu står inför vårt inträde i EU, förhoppnings-vis . För det svenska miljöarbe-tet i EU hade det varit av avgörande betydelse om vihade kunnat stå på en fast, solid grund - en gemen-samt samlad miljölagstiftning där alla de aktuellafrågeställningarna fanns med. Det må vara kretslopp-sanpassning, producentansvar, ansvar för bioteknikoch en mängd sådana centrala frågor i lagstiftningen.Vi står nu utan detta. Vi vet inte när de nya direktivenkommer att finnas, när utredningen kommer att gå avstapeln, när den gått igenom den kvarn som förvissofinns i kanslihuset för att sedan landa i vad som skallvara ett nytt fullödigt dokument om den nya miljö-lagstiftningen.Jag beklagar allt detta. Jag beklagar och särskilt miljöministerns agerande i frå-gan.Herr talman! Självfallet vill jag yrka bifall till re-servationen i jordbruksutskottets betänkande nr 8.Anf. 67 ():Herr talman! Vi har varit ense över alla partigrän-ser om att det är viktigt för miljön att samla ihop ettantal miljölagar till en miljöbalk. Alla partier hardeltagit i ett omfattande arbete under många år.Den borgerliga regeringen lyckades också att fåfram en proposition som innebar att en ny miljöbalkskulle kunna träda i kraft den 1 juli 1995.Nu har den återkallats av den socialdemokratiskaregeringen utan någon tydlig motivering. Därför ver-kar det onekligen vara en prestigefråga för Socialde-mokraterna att själva få lägga fram den balk som nukanske kan träda i kraft . Det hade varit bättre attlåta balken träda i kraft för att sedan arbeta vidare försuccessiva förbättringar. För miljön och miljöarbetetbetyder detta att vi förlorar värdefull tid.Jag instämmer i kritik mot densocialdemokratiska regeringens handlande och bekla-gar verkligen att politisk prestige får gå före miljönsintressen. Därför yrkar jag bifall till reservationen.Anf. 68 ():Herr talman! Jag vill börja med att också yrka bi-fall till reservationen. Jag delar alltså den kritik somredan har framförts mot regeringens tillbakadragandeav propositionen.Jag deltog i en frågedebatt här i kammaren medmiljöministern om varför regeringendragit tillbaka propositionen men fick inga klarabesked. Jag frågade då om när vi kan tänka oss en nymiljöbalk. Då angavs en försening på ett och ett halvtår.Jag minns också den debatt som fördes här i sam-band med den allmänpolitiska debatten, då man frånMiljöpartiet sade att de krav som man hade ställt påsocialdemokraterna i samband med regeringsförhand-lingarna var att inte fick försenas med enenda dag. sade i debatten att den intefick försenas , utan det handlar bara om omar-betningar så att det snabbt kan fattas ett beslut.Jag konstaterar att har bidragit till för-seningen. Man anger nu . Vi vet intehur långt ärendet drar ut innan vi får en pro-position och en behandling i riksdagen.Det är minst sagt förvånande att det var Miljöpar-tiet som i regeringsdiskussionerna ställde som krav skulle skjuta på denna miljöbalk. Det innebär attvi nu kommer att fortsätta att sakna en samlad miljö-lagstiftning här i under en lång tid framöver.Den 25 oktober hade jag här en frågedebatt medAnna . Vi från har sagt när det gällde de punkter som man tidigare hadeangett vara orsaken till att propositionen drogs tillba-ka - frågan om vattenlagen och om miljöorganisatio-nernas talerätt - alltid skulle kunna finna lösningar iutskottet för att få till stånd en behandling här i riks-dagen så att det gick att åstadkomma en samlad miljö-lagstiftning. Men också detta tillbakavisades.Sedan är det precis som sade, attfrågan om ifall vattenlagen skulle ingå i den samlademiljölagstiftningen har varit uppe tidigare. Den harvarit uppe i ett tidigare utredningsförfarande innankds fanns med i . När det gäller det huvud-betänkande som lade fram harvi från kds reserverat oss för att det egentligen skulleha funnits en vattenlagstiftning med i det här sam-manhanget. Men då var ju inte socialdemokraternamed. Att nu anföra detta som ett skäl är märkligt, ochdet håller helt enkelt inte vid en närmare granskning.Angående miljöorganisationernas talerätt finns deten möjlighet att nå en uppgörelse i utskottet så att detblir en lösning på den punkten. Därför är det än merobegripligt att man drar tillbaka propositionen, vilketförsenar hela handläggningen. Vi kommer underytterligare att stå utan en samlad miljö-lagstiftning. Det är Socialdemokraterna och Miljöpar-tiet som bär huvudansvaret för dettaAnf. 69 ():Herr talman! Dagens fråga gäller i mycket rege-ringens rätt att återkalla en proposition. Utskotteterinrar om att det är regeringen som disponerar överrätten att återkalla propositioner.Enligt utskottets mening är det ett naturligt led iden politiska processen att en regering efter ett rege-ringsskifte prövar i vad mån tidigare framlagda för-slag bör förändras från politiska, sakliga eller andrautgångspunkter.Med hänsyn till att det inte föreligger något pro-positionsförslag har utskottet sagt att frågan inte kanprövas . Det är inte meningsfullt att påbörja enberedning av de lagförslag som förelåg, eftersom detinte fanns någon proposition att behandla.Två av de tidigare talarna har i en motion yrkat bi-fall till förslagen i den återkallade propositionen.Motionen kan i det här fallet betraktas som en de-monstration och också som en markering av att Mo-derata samlingspartiet, och före-träder en identisk miljöpolitik. För övrigt avstyrkerreservanterna i utskottet motionen. Men jag hörde nuatt yrkade bifall till motionen. Men, herrtalman, såvitt jag kan förstå kan detta inte vara riktigt.Det som man yrkar bifall till i motionen finns inte tillavgörande. Jag misstänker att det inte kan ställasunder proposition.Den andra sakfrågan lyder: Finns det skäl att åter-kalla propositionen eller inte? Vi menar att det finnssådana skäl. Det finns brister i den framlagda propo-sitionen. Möjligheterna att infoga hela eller delar avvattenlagen skulle ha prövats och funnits med. Enöversyn av straffbestämmelserna i ochmiljöanknutna lagar utanför balken borde ha funnitsmed och prövats. En tydligare ansvarsordning föräldre miljöskador borde ha inarbetats. En översyn avde lagar som rör jord- och skogsbruk borde ha funnitsmed. En sammansmältning av miljö- och hälso-skyddsreglerna borde ha prövats i detta sammanhang,liksom även möjligheterna att stärka miljöorganisa-tionernas rätt att föra talan - detta närmast som exem-pel på vad som borde komma med vid en sådan härprövning.Detta är ett uttryck för att den nya regeringen villha en mer genomgripande och samordnad miljölag-stiftning.När jag nu hör måste jag säga attdet förefaller att finnas mycket bitterhet, eftersomCenterns framgång nu på upploppet har stoppats upp.Jag tror att man får bortse från partiintresset. Det är avintresse för att lagen omarbetas.Dan tog upp frågan - som han också harställt till miljöministern - om tiden. Miljöministernsäger ett till . Jag noterar också attdet av protokollet framgår att för framfrågor som borde inarbetas i en ny lagstiftning. Ompropositionen återkallas ber han miljöministern attföra in ytterligare frågor i lagen.Man säger att man borde ha klarat detta i utskottet.Som ny ledamot av och av utskottet vill jagrent allmänt säga att jag efter detta utskottsarbetefaktiskt är förvånad över vilket dåligt samarbetsklimatsom jag tycker att ordföranden på miljöområdet för-söker att åstadkomma. Jag känner inte att vi når var-andra och inte att utskottet har varit rätt forumför att genomföra de förändringar som är nödvändigai lagstiftningen.Med det anförda vill jag yrka bifall till utskottetshemställan.Anf. 70 () replik:Herr talman! Först beklagar jag om inte känner sig hemma i arbetet i det utskottsom har avgett detta betänkande. Det är första gången,herr talman, som jag hör en socialdemokrat på detsättet uttrycka att han inte känner sig hemma i detklimat som råder i utskottet. Om det är representativtför socialdemokraterna i jordbruksutskottet - vilketjag har svårt för att tro - bådar detta naturligtvis integott för det fortsatta arbetet. Jag beklagar uppriktigtatt har den inställningen.Det är litet underligt med det här juridiska"finliret" som ägnar sig åt. Hansäger att utskottet inte kan behandla frågan. Eftersomregeringen har dragit tillbaka propositionen finns detingen möjlighet att diskutera substansen. Detta är litetav ett Moment 22-resonemang, inte sant? Hur skall vikunna hantera den här frågan när vi själva ha dragittillbaka den?Jag har förståelse för att man i utskottet inte kanhantera substansen. Vad vi yrkar i reservationen är juatt regeringen skall återkomma med detförslag som man har dragit tillbaka - detta för attundvika förändringen när det gäller möjlighetentill ett ikraftträdande av en samlad miljölagstiftning.Herr talman! nämnde ett antalfrågor som skall bli föremål för förändring. Jag harnoterat detta, och jag är övertygad om att de kommeratt finnas med i riksdagsprotokollet. Det rör sig omvattenlagen, straffbestämmelser, hanterandet av deäldre miljöproblemen, jord- och skogsbrukslagstift-ningen, miljö- och hälsoskyddsproblemen samt miljö-organisationernas talerätt. Det skall bli intressant attse om just dessa frågor kommer att skyndsamt åter-komma till i sådan förändrad form som intehade varit möjligt att åstadkomma genom ett gedigetutskottsarbete, ett utskottsarbete som uppenbarligen på förhand förkastar.Det hade varit, herr talman, fullt möjligt att åstad-komma det arbetet i och i utskottet. Detfinns möjligheter till förändring särskilt då det gällerett parti som förfogar över en majoritet. Det förvå-nar mig att det skulle vara skälet till att man inte villelåta ärendet ligga kvar i riksdagen.Jag beklagar det, herr talman. Uppenbarligen ärsamarbetet på miljöområdet svårt att åstadkomma iutskottet. Jag skall göra vad som ankommer på mig.Om kan svara mot det skulle jaguppskatta det.Anf. 71 () replik:Herr talman! Först när det gäller utskottsarbetet.Det kanske var mera mina förväntningar på utskotts-ordförande som gjort mig besviken än själva utskotteti övrigt. Jag har träffat i andra sam-manhang och då uppfattat honom som en kämpe påmiljöområdet. Jag tycker att jag inte sett så mycket avdet i utskottsarbetet. Det var alltså mer en personligbesvikelse.Lennart går in i formalia. Han talade i sittförsta inlägg om hur regeringen skall pröva den åter-kallade propositionen. Han menade att det inte längreräcker med att göra det på det föreslagna sättet, utanman skall fördjupa det arbetet. Är inte det att medgeatt det behövs en förändring i den återkallade propo-sitionen?Anf. 72 () replik:Herr talman! Det kanske inte är så intressant att desocialdemokratiska ledamöterna i en kammardebattförsöker göra en bedömning av mig som person iutskottet. Det har kanske inte så stort värde i diskus-sionen kring miljöbalken.Jag har oroat mig, herr talman, för ett tillbakadra-gande på det här sättet, som jag vidhåller är direktklåfingrigt för så vitt man inte avser att göra en full-ständig omarbetning av materialet. Med detta menarjag att det inte räcker att lägga frågan i händerna på enaldrig så kompetent juridisk-organisatorisk utredning.Vad som oroar mig är att när nu socialdemokraternatar tillbaka förslaget, kommer ett antal förslag ochåtgärder att återkomma som man har arbetatmed på det här området. Låt mig som exempel tahanteringen av miljöärenden som inte ligger inom detsedvanliga förvaltningshanterandet.Den tidigare regeringen föreslog en gedigen kunna hantera delitet udda ärendena, klagomålen, vanliga människorsoro inför enskilda miljöfrågor. Socialdemokraternasförslag var att miljöombudsmannen skulle vara entjänsteman på . Jag har all respektför , men att tro att det skulle vara ettsätt att ge utrymme för enskilda frågeställningar,enskild oro på miljöområdet är närmast bisarrt. Dettadrev socialdemokraterna igenom i den tidigare . Kanske kan nuge besked: Är det ett förslag som man vidhåller frånsocialdemokratins, numera regeringens, sida, att manalltså vill ha miljöombudsmannen som en tjänstemanpå ?