prot · GH09114 · 1994-05-31 00:00:00 — Det tycker jag är mycket positivt.Det som oroar mig allra mest i det härsammanhanget är dock inte tillgången påmänniskor som skulle kunna fylla de vakantalektorstjänsterna, utan det är den ovilja somkommunerna har visat när det gäller att anställa dekompetenta personer som redan finns. Därför finnsdet också ett stort missnöje hos de människor somhar kostat på sig en forskarutbildning. Det är enmycket dyrbar utbildning. Den kräver inte barastora uppoffringar ekonomiskt utan också enmycket stor arbetsinsats. Många som har skaffat sigen sådan utbildning befinner sig ändock i en sådansituation att de inte får någon tjänst. I en hel del fallberor det på att det inte finns några tjänster attsöka, åtminstone inte där de är bosatta.Jag har litet grand studerat förhållandena för ettsådant ämne som religion som har varit särskilt illautsatt i många avseenden, även när det gällerlektorstjänster. Det har sagts mig att det iStockholm inte har utannonserats en lektorstjänst ireligion . Jag vet inte om den siffranstämmer. Jag har inte hunnit kontrollera den. Menom så är fallet är det verkligen besvärligt. Det hartidigare funnits tio tjänster. finns det bara enkvar. I finns det en lektorstjänst ellermöjligen två.Jag undrar hur uppföljningen av kommunernasrekryteringsåtgärder från sida ser utför att den skall kunna påverka kommunerna. Vadavser skolminister att göra för attkommunerna verkligen skall försöka att rekrytera?Det gör de uppenbarligen inte i dag.Anf. 108 (m):Herr talman! Jag har pekat på att vi har slagit fastde krav som skall ställas på kommunerna och attdet kommer att träda i kraft . Det är klartatt kommunerna måste få litet tid på sig att leva upptill kraven. Därför är det svårt att säga om detkommer att bli någon effekt. I den utvecklingsplanför skolväsendet, som vi skall diskutera här ikammaren , har vi för säkerhets skullpekat på nödvändigheten av att följa upp det här.Det är inte skolministerns sak att bestämma hurSkolverkets uppföljning skall utformas merakonkret. Men det är naturligtvis av intresse bådeför skolministern och för att ta del avSkolverkets funderingar i denna fråga.Utöver de beslut vi har fattat, tror jag att vi måsteöka insikten generellt. Det gäller betydelsen avhögre akademisk utbildning, att man skall höjakompetensnivån i hela utbildningssystemet ochvarför anser att det är värdefullt medforskarutbildade lärare just på gymnasienivå. Detär uppenbarligen så att den insikten inte finns. Detfinns nämligen en ovilja, och det går segt att rättatill den brist som är så uppenbar i dag.Jag tror att vi alla har ett stort ansvar i debatter ochdiskussioner. Jag tror också att det handlar om måste försöka engagera lokala politiker. Varoch en av oss, i och regeringen, måste setill att i alla våra kontakter med människor på lokalnivå lyfta fram det här beslutet som harfattat. Vi måste se till att man i kommunernafunderar över vad man gör eller vad man inte görför att leva upp till de krav som vi har ställt för attfå hög kvalitet på den utbildning som ges tillungdomarna på gymnasiet.Anf. 109 ():Herr talman! Jag håller med om att det nog ocksåhandlar om att öka medvetenheten ute ikommunerna. Det är tydligt och klart att man därinte har insikten att om man vill höja kvaliteten igymnasieutbildningen måste det också finnaslektorer i de olika ämnena. Det innebär en oerhördstimulans för alla lärare på skolan att det finnslektorer som man kan diskutera med när det gällerutvecklingsprocessen i skolan. Det har t.o.m.uttalats ifrån en del kommuners sida att lektorerinte för utvecklingen framåt i skolan. Det ärtragiskt att så är fallet.Jag undrar om skolministern har någon idé om hurman ifrån regeringens sida skulle kunna ökamedvetenheten. har vi på sätt och vis frånhäntoss möjligheterna att fatta beslut om ett visst antallektorer. Det gjorde man förut, och man angavantalet till 3 000. Trots detta tjänstgör förnärvarande bara 1 200 lektorer.Anf. 110 (m):Herr talman! Jag har många idéer om vad regeringoch riksdag kan göra om kommunerna inte rättarsig efter de beslut vi redan har fattat. Det vorekanske dumt att avslöja idéerna innan vi vet om deåtgärder vi nu har vidtagit fungerar.Däremot vill jag säga att vi gör en delför att höja den allmänna medvetenheten ochinsikten om hur viktigt det här är. Det gör vi bl.a. idet arbete som bedrivs kring Agenda 2000.Förutom att vi samlar in kunskap och synpunkterpå utbildningssystemet som helhet från t.ex. olikainstitutioner, har vi anordnat ett antal regionalakonferenser. I dessa konferenser har företrädareför gymnasieskolor, högskolor och näringslivdeltagit för att diskutera och skapa kontaktytor.Bristen på kontaktytor gör att insikten är dålig. Jagtror att det faktiskt bidrar till att ökamedvetenheten i kommunerna och till att man kanhitta konkreta former för att nå varandra. Enkonkret samarbetsform för gymnasiet ochhögskolan är att se till att man har forskarutbildadelärare på skolorna.Anf. 111 ():Herr talman! Jag skall inte säga så mycket mera.Jag ber i stället att få tacka för det svar jag har fått.Om det skulle visa sig att det inte blir en verkligskärpning på det här området från kommunernassida, efterlyser jag att vi skall vidta åtgärder såsnabbt som möjligt för att medvetenhetenverkligen skall öka. Jag ber att få tacka förmeningsutbytet.Anf. 112 (m):Herr talman! Det här är en av de frågor som ingåri den utvecklingsplan för skolväsendet som vi skallarbeta med -- om lämnar sittgodkännande. Det är klart att om utvärderingenvisar att problemen består får vi försöka hitta nyavägar.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1993/94:548 om ungdomarssommararbeteAnf. 113 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att bidra till att detfackliga motståndet mot ungdomars sysselsättningundanröjs.Herr talman! Jag ser medverkan och bedömningarfrån arbetsmarknadens parter som viktiga inslag iarbetsmarknadspolitiken. När det gäller dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna fordras en storvilja till samverkan både från arbetsgivare på ortenoch från arbetstagarna. Det är viktigt att i förstahand arbeta för ordinarie jobb.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder skall användassedan alla möjligheter till reguljära anställningarhar prövats. I denna bedömning har parterna sinroll och bidrar till helhetsbilden.Beträffande sommararbeten för ungdomar är deten särskild fråga. Även då gäller att inteundantränga de arbetstillfällen som regelmässigtuppstår som sommararbetsmarknad. Regeringenhar tagit bort de begränsningar för ungdomspraktikunder sommaren som funnits tidigare och överlåtitsådana bedömningar åt regionala och lokalaarbetsmarknadsorgan.Att kommunerna försöker ordna arbetstillfällenunder en del av dagen påsommaren för skolungdomar anser jag vara ettvällovligt initiativ som de fackliga organisationernaknappast borde ha invändningar emot. När det rörsig om mycket korta perioder, kan knappast dessaungdomar tränga ut reguljära arbeten och inteheller ersättas i enlighet med avtal. Det rör sig merom socialt inriktade insatser som alla parter på enort borde kunna vara eniga om.Anf. 114 ():Herr talman! Tack, arbetsmarknadsministern, försvaret!Orsaken till att jag har ställt denna fråga är att mani kommun har en mycket hög ambition närdet gäller att försöka ge ungdomar sysselsättningunder sommarlovet. Man har inventeratarbetsmarknadssituationen. Man har sett vilkamöjligheter som finns i den egna kommunen att gesysselsättning. Givetvis är man medveten om vargränsen går för vad som kan anses vara reguljärtarbete. Dessa sysselsättningsåtgärder inkräktarinte på den reguljära arbetsmarknaden. Dentilltron måste vi visa kommunen och debedömningar som görs i dessa sammanhang.Nu har framför allt ett fackförbund definitivt sagtnej till att samarbeta i den här frågan. Detkomplicerar bilden, även om andra fackförbundhar varit positiva.När vi befinner oss i en svår situation påarbetsmarknaden och kritiken för arbetslöshetenmot regeringen och kommunerna är skarp är detangeläget att de fackliga organisationerna intemotarbetar goda initiativ. Därför finns detanledning för arbetsmarknadsministern att mergenerellt titta på den här frågan.Arbetsmarknadsministern kan inte gå in på ettenskilt fall, men han kan se på generella tendenseri sammanhanget.Jag vill fråga arbetsmarknadsministern om det intefinns anledning att noggrant inventera de fackligaorganisationernas agerande på den här punktenoch eventuellt också vidta åtgärder om det visar sigatt man från fackligt håll motarbetar den härformen av positiva insatser som görs i kommunen.Anf. 115 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Som säger befinner vioss i en situation då många står utanför denordinarie arbetsmarknaden. Sommarjobbenbehövs för redan utbildade och arbetslösa. Vi troratt det denna sommar blir en hyggligsommararbetsmarknad. Mycket talar för det.Det som tar upp är en annan sak. Dethandlar om att ge litet yngre ungdomar ochungdomar med sociala problem en möjlighet.Kommunen gör en stor insats. För dagen kan jagvädja till samtliga fackliga organisationer att inteleva som i överhettningens tidevarv, under senaredelen av 80-talet. Situationen är en annan.Jag är naturligtvis beredd att samtala om detta i demer regelbundna möten och kontakter som då ochdå förekommer. Jag kommer att träffaarbetsmarknadens parter i ett större möte.Anf. 116 ():Herr talman! Jag tackar för det. Jag tror att detskulle vara bra om arbetsmarknadsministern tarupp dessa frågor. Det gäller, precis somarbetsmarknadsministern säger, jobb för ungdomarunder ferietid. Det är således ungdomar som intekan gå ut på den reguljära arbetsmarknaden. Detär angeläget att också dessa ungdomar fårmöjlighet att känna på vad olikasysselsättningsuppgifter innebär.Det har kommit utomordentligt positiva reaktionerfrån ungdomar på dessa initiativ. Därför finns detverkligen anledning att se över läget och attanalysera och diskutera med arbetsmarknadensparter. Detta är sociala insatser som är viktigaockså för ungdomarnas introduktion senare på denreguljära arbetsmarknadsmarknaden.Jag tackar så mycket för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1993/94:563 omungdomsarbetslöshetenAnf. 117 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta föratt nedbringa arbetslösheten bland ungdomar medtanke på att 130 000 ungdomar kommeratt avsluta sin utbildning och söka arbete.Regeringen ser utomordentligt allvarligt påarbetsmarknadssituationen för ungdomar. Det äralltid de nytillträdande på arbetsmarknaden somhar det svårast att finna arbete i en lågkonjunktur.Ungdomar har därutöver genomarbetsmarknadslagstiftningens ''sist in, först ut'' fåttbära en stor del av de nedskärningar sompåbörjades i slutet av 1989.Ungdomarna är en prioriterad grupp iarbetsmarknadspolitiken på så sätt att deras andelav dem som deltar i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder skall överstiga deras andel av dearbetssökande. Detta mål har nåtts, men i förstahand är naturligtvis målet att ge ungdomarreguljära arbeten. Det är mycket viktigt attungdomars arbetslöshetsperioder är korta.Regeringen har genom att förbättra möjligheternaför näringslivet nu lagt en stark grund för tillväxtoch därmed nya arbetstillfällen. Det är avavgörande vikt att skapa förutsättningar för enuthållig tillväxt i ekonomin. Tillväxt ochstabilisering av svensk ekonomi är grunden för attdet skall utvecklas en fullgod ordinariearbetsmarknad.Regeringen har också vidtagit åtgärer inom detarbetsrättsliga området för att underlätta för denytillträdande att komma in på arbetsmarknaden.Provanställningar har förlängts från tre eller sexmånader . Möjligheten har ocksåförbättrats på motsvarande sätt när det gäller attanställa vid arbetstoppar i företag.I höstas infördes det generella anställningsstödetsom ger arbetsgivarna avdrag på sociala avgifter fördem som anställts . AMS har med enkraftfull kampanj informerat bl.a. om detta stödoch om rekryteringsstödet, som innebär att enarbetsgivare kan få bidrag medupp till av sina lönekostnader om han ellerhon anställer en arbetslös person. Dessa åtgärderberäknas bl.a. gynna ungdomar.Ungdomspraktiken är en åtgärd på kort sikt. Denhar också ändrats så att det skall bli lättareatt ge ungdomar praktik under sommarmånaderna.I dag finns ca 100 000 ungdomar i olika åtgärder,varav ungdomspraktik är den störstaarbetsmarknadspolitiska åtgärden. Över huvudtaget har aldrig någon regering varit i närheten avatt satsa så mycket som den nuvarande gör påarbetsmarknadspolitiken.Med en långsiktig satsning på kompetens stärkerregeringen vårt lands konkurrensförmåga, vilket isin tur kommer att stärka vår ekonomi samtidigtsom det ger många ungdomar sysselsättning.Regeringen har utökat antalet utbildningsplatser påalla nivåer. Gymnasieskolan har utökats med40 000 platser, komvux med 25 000utbildningsplatser och folkhögskolorna med 10 000extra platser. Antalet studerande vid universitetoch högskolor har ökat från ca 130 000 läsåret1990/91 till nära 180 000 /94. Ungefär15 % av landets 19-åringar beräknas ha påbörjat enhögre utbildning /93 jämfört med någotmer än . har regeringenföreslagit att 20 000 fler studenter skall erbjudasutbildning efter gymnasieskolan, företrädesviskvalificerad yrkesutbildning.Arbetslösheten har minskat påtagligt och ligger nu lägre än vad dengjorde 1993. Även förungdomar har arbetslösheten sjunkit märkbart.Övertidsuttaget inom industrin är det högsta sommäts sedan mätningarna började , vilket talarför att det finns goda möjligheter förnyanställningar. Antalet lediga platser är i stadiguppgång och låg inte långt års nivå.Ungdomar har det besvärligt påarbetsmarknaden. Det gäller därför attarbetsgivare, fackliga organisationer och överhuvud taget alla tar ett mycket stort ansvar för våraungdomars utbildning och jobb under de närmasteåren. Regeringens bedömning är att ungdomarkommer att vara efterfrågade på den svenskaarbetsmarknaden under större delen av deåterstående 90-talsåren.Anf. 118 (nyd):Herr talman! Jag ber att få tackaarbetsmarknadsministern för svaret.Åtgärdspaketet är dock inte tillräckligt. Därför harjag ställt frågan.Det finns nästan en kvarts miljon arbetslösaungdomar . 100 000, i stort sett, ärredan i dag arbetslösa. Dessutom avslutar 130 000ungdomar snart sin utbildning.Det är något som är fel i samhället . Man kanjämföra arbetslösheten bland ungdomarna medarbetslösheten bland 55--64-åringarna. Då finnerman att arbetslösheten bland ungdomarna är cirkafyra gånger högre än bland 55--64-åringarna. Manmåste blanda in just den åldersgruppen för attkunna bereda plats. Vi måste börja diskutera hurungdomarna kan få utrymme på arbetsmarknaden.Det går kanske att få fram 50 000 platser genomtillväxt. Som det ser ut nu går det inte att få framfler. Vi måste alltså göra förändringar när det gälleråldersgrupperna på arbetsmarknaden, så att det pånågot sätt blir lättare att ha ungdomar anställda ochsvårare att ha 55--64-åringar anställda.Är arbetsmarknadsministern intresserad av attfundera i de banorna?Anf. 119 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Som jag sade i svaret finns ca100 000 ungdomar i olika åtgärder. 70 000 har varitöppet arbetslösa, varav en del i över fyra månader.Det sista, ''över '', är något som vimåste passa upp på. Längre arbetslöshetsperioderför unga människor är inte bra. Det är inte bra förnågon, men det är speciellt känsligt i unga år.Från skolorna kommer det i vår ut ungefär 100 000ungdomar. Men hade kanske med attdet kommer ungdomar även från militärtjänsten.Då blir det ett något större antal.Vi tror egentligen på en riktigt hyggligsommararbetsmarknad i vårt land, som suger uppen del arbetslösa. Men det råder inget tvivel om attvi kommer att få uppleva ensommararbetslöshetstopp genom det ovanligt storautsläppet från skolorna. Ordinarie utbildningar ochförlängda utbildningar slutar samtidigt.Jag har träffat mycket tungaarbetsgivarrepresentanter samt representanter förSmåföretagarnas och förfackliga organisationer för att diskutera hur manskall byta ut övertid och ta tag i jobbfrågorna.Detta är mycket viktigt. Jag är beredd att diskuteraalla idéer på detta område. Så fort det bara gårmåste vi åstadkomma en bra arbetsmarknad överhuvud taget men inte minst för ungdomarna.Anf. 120 (nyd):Herr talman! Det låter ju hoppfullt om vi kandiskutera även en förändring, som innebär att 55-åringar och äldre, genom att de fick en förmånligmöjlighet att lämna arbetsmarknaden frivilligt,kunde ge plats åt ungdomar. Jag skulle se det såsomen väldigt positiv sak, om arbetsmarknadsministernville ta upp detta resonemang. Man kan ocksåkoppla resonemanget till att de 55-åringar och äldresom slutar frivilligt skulle kunna bli lärare förungdomar. Företagen kan inte ta in arbetskraft,eftersom man inte hinner lära upp den. Man måstei dag hitta ett system -- vi har föreslagit ettlärlingssystem -- som gör att ungdomarna kankomma in i företagen och få en upplärd praktik såatt de inte förorsakar problem i företagen.Anf. 121 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! tar upp pararbetet, dvs.att äldre lär ung. Litet av detta har Svanholm påABB tagit till sig, när han tar in en praktikant påtio anställda. Då skall de tio ha i uppdrag att lära utså mycket som möjligt. På det sättet får 3 000ungdomar arbete. följer med och tar, trotsen mycket svår arbetsmarknad, emot tusenungdomar. Denna typ av diskussion pågår i allastora företag. Jag hoppas att det skall leda framåt.Bl.a. sådana här saker kommer vi att resonera om.Anf. 122 (nyd):Herr talman! Vi har dock den allvarliga situationenatt så många ungdomar har varit arbetslösa väldigtlänge. Det måste hända någonting från regeringenssida . Läget är ohållbart.Ungdomarna får egna normsystem och leverutanför samhället. Vi kan inte ha det som vi har detnu. Jag hoppas att arbetsmarknadsministern tar tillsig förslaget att 55-åringar och äldre skall fåmöjlighet att förmånligt lämna arbetsmarknaden.Kan jag hoppas på något initiativ i den riktningen?Anf. 123 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Den frågan är inte så lätt. En för tidigavgång innebär storakostnadsåtaganden. Huvudinriktningen måste varaatt man släpper in praktikanter och lärlingar samtökar kompetensen genom skolutbildning osv. Åandra sidan vet vi att pensionsåldern inte är 65 år.På grund av förslitningsskador och ibland avarbetsmarknadsorsaker är den egentligapensionsåldern , då man är slut och trött.Anf. 124 (nyd):Herr talman! Jag skulle vilja attarbetsmarknadsministern tillsammans med övrigaregeringsledamöter studerar just vad kostnadernaär och vad människorna i denna åldersgruppgör. Jag tror att man kan få fram en finansiering pådagens samhällskostnader för den åldersgruppen,som gör att det vore en förmån att få sluta vid 55års ålder just i den nuvarandearbetsmarknadskonjunkturen.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1993/94:569 om SJ:sverksamhet i ÅngeAnf. 125 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser vidta för att SJ skall levaupp till sitt regionalpolitiska ansvar. Bakgrundentill frågan är de planerade rationaliseringar avverksamheten i som SJ har aviserat.Frågan ligger inom kommunikationsministernsansvarsområde. Han är emellertid förhindrad attvara i kammaren , och eftersom dagensfrågestund är den sista under detta ,kommer jag att besvara frågan.Ånge är en av de orter som berörs av SJ:s planeraderationaliseringar inom verkstads- ochgodsverksamheten . Enligt uppgift från SJ är deaviserade förändringarna ett led i arbetet med attomstrukturera och stärka vagnslasttrafiken, somutgör basen i SJ:s godsverksamhet och som förnärvarande går med förlust. SJ:s planeradeomstrukturering innebär bl.a. att rangering ochunderhåll koncentreras till färre orter. Dettainnebär att rangerbangårdsverksamheten i ,, och avvecklas. Vidarekommer omfattningen av verksamheten iTomteboda stegvis att reduceras. Samtidigtkommer underhållsverksamheten att minska elleravvecklas på motsvarande orter. Avvecklingen avrangeringen i baseras enligt SJ på att Ångehar mycket få kunder i det egna närområdet. Ångeär dessutom enligt SJ inte någon naturligföreningspunkt i det nationella nätet av storagodsflöden.Totalt berörs ca 700 personer under en treårsperiodav de omstruktureringsåtgärder som vi här pratarom. Av dessa finns 120 i . Enligt uppgift frånSJ kommer ingen personal att sägas upp utan attförst erbjudas alternativ.Trots omfattande rationaliseringar under de gångnaåren är SJ:s godstransportverksamhet i dagslägetinte lönsam. För att nå ett positivt resultat, vilket ären förutsättning för att vagnslasttrafiken skallkunna överleva på lång sikt, krävs enligt SJ enrationell verksamhet.Enligt de uppgifter som inhämtats från SJ kommeromfattande åtgärder att vidtas för att minimera denegativa effekterna för berörd personal och förberörda orter. Dessa åtgärder omfattarpersonalpolitiska insatser i form av bl.a.omskolning, omplaceringsstöd ochentreprenörsstöd. Vidare kommer SJ i samarbetemed berörda kommuner, AMS, Trygghetsstiftelsenm.fl. att arbeta för att finna alternativ sysselsättningutanför SJ.Jag delar uppfattning att de aviseradeförändringarna innebär stora problem för bl.a.Ånge kommun. Det är därför angeläget att insatsergörs för . Kommunikationsministern harförklarat för mig att han avser att hålla siginformerad om SJ:s arbete med det aviseradeåtgärdsprogrammet.Vad gäller mitt eget ansvarsområde,arbetsmarknadspolitiken och regionalpolitiken, ärinriktningen att eftersträva en breddning avnäringslivet i mindre kommuner och mindre ortersom av olika skäl har en ensidig näringslivsstruktur.Detta gäller också för kommun.Anf. 126 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret. Jag beklagar att kommunikationsministerninte kan vara här och besvara frågan, för det är iförsta hand en fråga för honom. Men frågan ärockså i högsta grad en regionalpolitisk fråga, varförjag verkligen uppskattar attarbetsmarknadsministern lämnar detta svar.SJ:s varslade avveckling av lokverkstaden ochrangerverksamheten i innebär att 120personer mister jobbet. Medräknat de indirektaeffekterna betyder det att det berör 700 personer.Det påverkar självfallet servicen i en glesbygd när700 av totalt 3 000 människor i kommunen drabbas.Gymnasieskolan -- som har dåligt elevunderlag -- hotas, och näringsidkarna i bygden fårnaturligtvis sämre beläggning och hotas också. Detinnebär att det sker utflyttningar. Det äroacceptabelt för Ånges räkning. Dessutom verkarbeslutet väldigt förhastat. Man har såvitt jag kanförstå inte övervägt frågan.Om SJ avvecklar i kommer sannoliktvagnslasttrafiken i att upphöra. Det kanman inte heller acceptera av regionalpolitiska skäl.Det står i svaret att kommunikationsministern skallhålla sig informerad. SJ säger att ingen skall ställasarbetslös, utan erbjudas annat jobb. Ja, men detblir inte i . Det blir på annat håll i landet.Det här räcker inte, som statsrådet förstår. Dettabesked räcker inte till människorna i . Vimåste få ett klarare besked från regeringen. Påvilket sätt tänker ni angripa frågan?Anf. 127 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Vi uppvaktades i går av Ångekommun. ställde upp hos mig.Tyvärr finns inte SJ:s förslag redovisat. SJ har ju avriksdagen också fått ett regionalpolitiskt ansvar. Jagkommer mycket noga att analysera hur man harredovisat att man skall kunna upprätthålla detansvaret när SJ kommer med sitt dokument.Eftersom jag inte kan debattera förkommunikationsministern får jag göra det på mitteget område. Där berörs dels kommunen, delsjobben. är en utsatt liten kommun som medytterligare folkminskningar kanske riskerar singymnasieskola.Ånge har förlorat av sinfolkmängd. Det är ungdomar som flyttar och gamlasom blir kvar. Eftersom livet inte är evigt blir detbekymmer om man inte kan bredda ochupprätthålla den lokala arbetsmarknaden.Det är självfallet så, att det är ett stortregionalpolitiskt intresse att få klart för sig hur manklarar transporterna i de två tredjedelar av vårtland som utgör. Den frågan har jag somregionalpolitiskt ansvarig minister all anledning attfölja.Vi diskuterade denna fråga i går.