prot · GH09115 · 1994-06-01 00:00:00 — Men när han sägerbeträffande inskrivningsmyndigheterna att vi intekan stoppa utvecklingen, vill jag ändå ge Bo GJenevall rådet att det är klokt att ta reda på vad somär utveckling eller inte. Frågan är om vi skallutveckla ett samhälle för att tillfredsställadatasystemen eller om vi skall användadatasystemen för att utveckla det samhälle vi villha.Anf. 76 BO G JENEVALL (nyd) replik:Herr talman! Här har vi en av de få punkter därHans Gustafsson och jag har varit oeniga underåren vi har suttit tillsammans i , om vibortser från rent ideologiska frågor. Men vi ärfaktiskt oense på den här punkten.Jag har den allra största respekt för HansGustafsson i allmänhet och naturligtvis i sådana härfrågor i synnerhet, eftersom han är gammalbostadsminister. Men det ändrar inte minståndpunkt. Det jag sade förut var inte att betraktasom någon form av reträtt, utan det är faktiskt denuppfattning som en fördjupning i ärendet har gettmig.Sedan vill jag ge rätt på en punkt.Jag är mycket dåligt insatt i det här medinskrivningsmyndigheterna, och det sade jag ocksåi min tidigare replik. Så min uppfattning därvidlagär kanske mindre välgrundad, men man måste ändåtitta på allting för att se om man kan göra detbättre. Det var min utgångspunkt när jag gick in iden debatten. Men i huvudfrågan är det minbestämda uppfattning i sak som jag har redovisat.Anf. 77 HANS () replik:Herr talman! Jag vill gärna säga till Bo G Jenevallen sak till som har anknytning till den diskussion viför. Bo G Jenevall gjorde gällande attFastighetsdata på den här punkten hade bedrivit enosedvanlig lobbyverksamhet.Jag tror att man skall konstatera att det ärmyndigheternas och verkens skyldighet att bedrivaen lobbyverksamhet för att tillvarata synpunkteroch intressen i de frågor de är berörda av.När det gäller hur man skall fördelalobbyverksamheten vill jag säga följande: Jag harhaft en omfattande brevväxling medLantmäteriverket. Jag har blivit uppringd avöverlantmätare. Jag har hört diskussioner frånolika håll. Jag tror att vi kan sluta den diskussionen.Myndigheterna har arbetat för det som de anser ärrätt och riktigt och som gagnar både dem ochsamhället. Då är de lika goda.Anf. 78 BO G JENEVALL (nyd) replik:Herr talman! Om uppfattar migpå det viset måste jag ha varit otydlig. Självfalletskall de ''lobba'' för sina idéer. Det jag sade varegentligen att de har varit osedvanligt duktiga i sinlobbying. Jag har inte ifrågasatt lobbyingen. Jagsade bara att de har varit väldigt duktiga.Om jag går tillbaka till sakfrågan en gång till vill jagsäga att jag inte förstår varför CFD och dess arbetepå något vis skulle bli sämre av att man så att sägakopplar ihop myndigheten per kabel med LMV.Det har jag svårt att inse.Anf. 79 HANS () replik:Herr talman! Jag ber om ursäkt för att jag är litetskrovlig i rösten, men var ju avseddför festligheter. Det hänger efter.I övrigt vill jag säga att vår målsättning inte är attförsöka undersöka varför det skulle bli sämre utanatt undersöka hur det kan bli bättre. Det kan inteledas i bevis att det blir bättre av att sammanläggadessa två verk som har två olikautvecklingsinriktningar. Beröringspunkternamellan de båda verken blir mindre och mindre, ochde rör sig åt olika håll. Det är det som är skillnaden.Jag kan försäkra Bo G Jenevall -- det är minbestämda övertygelse -- att det när det gäller de nyaverksamhetsgrenar som Fastighetsdata harutvecklat och håller på att utveckla finns en oerhördpotential för en fortsatt utveckling. Men denutvecklingen sker ju inte i samband med denutveckling som sker i Lantmäteriverket.Om det nu finns uppgifter där Lantmäteriverketoch Fastighetsdata tangerar varandra tycker jag attvi skall undersöka vilka möjligheter vi har atttillgodose behovet även med självständigamyndigheter, t.ex. genom ett gemensamtutvecklingsbolag. Det tycker jag vore konstruktivt.Det vore konstruktivt därför att man skulle få tidpå sig för att göra dessa bedömningar och då ocksåta med de övriga delar som inte är färdiga. Detär ju det som reservanterna begär.Anf. 80 Statsrådet ():Herr talman! vet mycket väl attjag sympatiserar med hans åsikter när det gällerplan- och byggfrågorna. Jag tror att vi har mångaberöringspunkter där. Men ibland har vi absolutinte samma uppfattning. Det gäller den här frågan.Jag håller med om att det pågår en utveckling ochatt vi skall styra den utvecklingen. Jag tycker inteom uttrycken ''stoppa utvecklingen'' och ''följa medutvecklingen'', utan vi skall styra utvecklingen.Om jag tittar på de två myndigheter jag somminister i har ansvar för nu serjag inte alls att utvecklingen går i helt olikariktning. Det finns vissa delar -- t.ex. de som ärkopplade till bankerna ochpanträttsverksamheten -- som inte ärdirektkopplade till lantmäteriet. Det kan jagfullständigt hålla med om. tror jagfaktiskt att banker och andra har ett stort behov avkartor, uppgifter om hur servitut ligger ochinformation som är geografiskt kopplad för attkunna se hur grunderna för belåning ter sig.Det är inte bara nuvarande användare som kommeratt ha intresse av fastighetsinformation ochlandskapsinformation. Vi kommer t.ex. attmiljömärka byggnader. Miljömärkning avbyggnader kan man inte enbart göra utifrån självabyggnaden, utan man måste också koppla den tilllandskapet och till lokaliseringsfrågan. Då kommerbyggare, försäkringsbolag och andra att bliintresserade av denna miljömärkning.CFD är naturligtvis beroende av den informationsom ges till dem för att knappas in i registren.Jag ser dessa beröringspunkter direkt.Verksamheterna har inte olikautvecklingsinriktning -- då skulle miljöfrågorna inteha någon betydelse för framtiden -- utan de går motvarandra i detta avseende. Därför vidhåller jag attpropositionen och förslaget i den syftar till en godframtidsutveckling och kommer att stimulera denpå bästa möjliga sätt.Anf. 81 HANS () replik:Herr talman! Jag vet av erfarenhet att mina utsikteratt övertyga statsrådet om att återkalla sinproposition eller att få regeringspartierna att röstapå den reservation som jag närmast företräder idetta sammanhang inte är särskilt stora. Mot denbakgrunden finns det kanske ingen anledning att taupp ytterligare av kammarens tid.Jag vill ändå säga att jag tycker att det är intressantatt med få diskutera en sakfråga somur kammarens synvinkel kan ses som ganskabetydelselös, men som ändå har ganska betydandeåterverkningar i samhället i sin helhet. Det vet vibåda.Även om beröringspunkterna mellan lantmäterietoch Fastighetsdata inte är så stora som görsgällande i den allmänna debatten och ipropositionen skall man naturligtvis ta till vara desamordningsfördelar som kan föreligga. Men det äringet skäl att slå ihop två myndigheter. Det är tvåmyndigheter som båda använder sig av denmodernaste teknik och som vi fysiskt harsamlokaliserat intill varandra i . Det voreväldigt konstigt om de inte skulle kunna utvecklaett samarbete utan att slås ihop som myndigheter.Jag är ingen anhängare av uppfattningen att storamyndigheter är bra i sig, hade 2 400 anställda.Jag vet inte hur många det är . Fastighetsdatahar 200 anställda. Det är två myndigheter som kanfungera var för sig på ett tillfredsställande sätt. Vikommer inte att vinna någonting på att föra ihopmyndigheterna. Det kommer tvärtom att skada.Bankerna har sagt att de kommer att ta öververksamheten själva. Då kan man i diskussionensäga följande: Låt dem göra det! Det spelar ingenroll.Men det spelar en betydande roll. Det är viktigt atten sådan verksamhet som den som växer frammer och mer bl.a. med hänsyn till finanskriser skeri anknytning till en myndighet, så att den utländskakapitalmarknaden får tillräckligt förtroende förverksamheten.Jag tycker därför att det inte borde har varit svårtför regeringspartierna att gå med på att ge den tidsom behövs för att diskutera ytterligare och få framen bra lösning. Det är det reservationen innebär.Anf. 82 Statsrådet ():tHerr talman! Jag skall säga att omjag hade blivit övertygad om att jag måste dratillbaks propositionen därför att det var ett dåligtförslag hade jag gjort det. Jag vet inte om jag somkvinna därvidlag har mindre prestigetänkande ännågon annan, men jag säger att jag hade gjort det.Men jag har över huvud taget inte blivit övertygadom det. Vi har diametralt motsatta ståndpunkter idenna fråga. Jag anser att jag , utifrån att jagfinns i och har sett den starkakopplingen mellan miljöfrågorna och de här tvåmyndigheternas uppgifter i samhället, har deninformation och den erfarenhet som krävs. Det ärdärför jag är så bestämd och driverargumentationen kring frågan så starkt, vilketpåpekades här tidigare.Jag är inte orolig för vad som skall hända efter ettbeslut här i kammaren. Jag är fast övertygad om attvi då också kommer att kunna visa att det var en braåtgärd för kommande utveckling.Anf. 83 HANS () replik:Herr talman! Jag är alldeles övertygad om att GörelThurdin skulle dra tillbaka propositionen om honblev övertygad om att den var fel. Det jag menadevar att det är nästan orimligt att begära att jag skulle kunna övertyga att den proposition som hon har arbetat verkligen är felaktig.Om jag finge den tid som vi begär i reservationenär det möjligt att jag åtminstone skulle ha en chansatt göra det. vet att jag harintresserat mig för dessa verk. Mina informationersäger mig motsatsen på denna punkt. Vi gör endumhet som är onödig och som icke kommer attgagna någonting, utan kommer att skada.Lantmäteriverket är en tillräckligt stor myndighetför att ha fullt upp med att utveckla sin egenverksamhet. Det är inte orimligt att det gör somLeif sade. Avstyckningskostnaderna ochlantmäterikostnaderna börjar bli utomordentligtoroande. borde ägna stortengagemang och intresse åt att studera hur manskall kunna sänka kostnaderna för dem som skallbygga och avstycka en tomt.Lantmäteriverket har gjort ett mycket gott arbete.Jag har inget klagomål. Men det finns problem.Skulle uppe i sina hemtrakter betalavad det kostar, förmodar jag att det skulle kosta50 och inte . Vi har ettutjämningssystem här i landet. Det finnsarbetsuppgifter, och det finns möjligheter attsamarbeta på olika punkter om man vill det.Görel Thurdin säger att vi har diametralt olikauppfattningar i den här frågan. På en punkt har jagkonstaterat att vi har en gemensam uppfattning.Görel Thurdin sade i ett tidigare inlägg att dettainte var det slutliga avförandet av propositionen.Den uppfattningen delar jag. Vi kommer säkert attfå anledning att återkomma till denna proposition.Anf. 84 Statsrådet ():Herr talman! Det jag tidigare sade var kopplat tilldiskussionen om inskrivningsmyndigheterna. Dendiskussionen är inte avförd i och medpropositionen.Det är absolut nödvändigt att agera när man ser behöver foga samman två organisationer föratt verkligen få en stryka i den utveckling sombehövs för att tillgodose krav på miljöområdet ochen vettig samhällsplanering. Jag känner att detta ärdet enda rätta.Hans Gustafsson säger att är och tung myndighet och att det kan finnasuppdrag som kan kosta mycket pengar för enmedborgare. Vi skall minska myndighetsdelensomfattning. Vi skall bryta ut affärsverksamhet urdenna myndighet, och den blir då smidigare. Dåkan man också från båda håll ta itu medutvecklingen, och då kanske också prisernapåverkas ute i samhället.Anf. 85 ():Herr talman! Det går långsamt fram, men det gårändå fram! Det skulle kunna vara mitt lilla betyg påpropositionens och utskottets avsikter när detgäller att skilja myndighetsutövning frånuppdragsverksamhet.Tillsammans med jag vid förra riksmötetriksdagen på att konkurrerar påicke neutrala villkor med fria små företag i sammabransch. Flera av talarna har här tidigare uttalat borde skilja mer mellan myndighetsutövningoch uppdrags- och konsultverksamhet.Vi hade i vårt hemlän fått rapporter om att företaghade stora svårigheter därför att en statligmyndighet i konkurrenssyfte tillämpadeunderprissättning gentemot privata företag. Viansåg att det inte kunde vara rimligt. Vid dettatillfälle avslogs motionen med hänvisning till att enutredning såg på dessa frågor.Nu föreligger en proposition och ettutskottsbetänkande. Man har nått en bit, men manhar icke nått ända fram. Det föreslås en begränsadbolagisering. Uppdragsverksamheten -- som bestårav mätningar, kartor och fastighetsvärderingar --skall t.ex. inte bolagiseras.Jag tycker att detta är förvånande. Regeringen hari olika sammahang fastslagit att konkurrensutsattverksamhet inte bör bedrivas i myndighetsform ochinte av staten. Bland remissinstanserna rådde enmycket stor uppslutning kring tanken att en klarorganisatorisk uppdelning mellan dessa olikauppgifter skulle ske inom lantmäteriets område.De skäl som har anförts för att inte göra detta fulltut är bl.a att erfarenheterna av den föreslagnabolagiseringen först bör avvaktas. Man har bl.a.framfört att lantmäteriet saknar affärsmognad,trots att verksamheten omsätter ca 400 miljonerkronor per år.Utskottet har snällt ställt upp bakompropositionen, som sedvanligt är. Såvitt jag förstårsker det vad gäller den här delen i stor enighet.Utskottet säger bl.a. att ytterligare erfarenheter nukan vinnas av den förordade reformen. Man menaratt bolagiseringen bör genomföras etappvis, därden första etappen genomförs , ochdärefter vill man vänta och se.Herr talman! Det är tyvärr mycket stora bekymmerför en del företag i denna bransch. Det finns företagi mitt eget hemlän som bönar för sitt liv, eftersomde av ett offentligt organ är utsatta för fullständigdumping av priserna. Det har med skattemedelbakom sig naturligtvis möjlighet att dumpa prisernamed 50--mot prisnivå. Den privataverksamheten på detta område tycks vara nästanomöjlig att bedriva. Det gäller inte bara ,utan det gäller i i övrigt.Vi är nu en bit på väg. Men medan gräset gror kantyvärr kon dö. Vad jag vill med detta mittanförande är icke att yrka på något särskiltsäryrkande. Jag vill att mitt anförande skall vara ettlitet utropstecken. Dra inte detta ärende ilångbäck, utan försök att sätta det hela i sjönmycket snabbt! Om det inte sker kommer mängderav företag i denna bransch att dö.Anf. 86 (nyd):Herr talman! Jag tycker att detta var ettutomordentligt viktigt inlägg. Det som härframkommer är att man med skattemedel skullesubventionera att konkurrera utprivata företagare. Så är inte fallet, enligt vad jagvet.De som betalar för dessa tjänster betalar inteskatter, utan de betalar avgifter. Det skulle varaanledningen till att avstyckningskostnaderna på12 , som är samma i hela riket, är så höga. Visubventionerar alltså med våraavstyckningskostnader den verksamhetLantmäteriverket bedriver och som konkurrerar utprivata företagare.Jag tycker att detta är en mycket allvarlig fråga.Statsrådet bör ta itu med detta med en gång,undersöka om det går till på det här viset ochklarlägga det hela.Anf. 87 () replik:Herr talman! Oavsett om det är skatter elleravgifter än det ändå fråga om en offentligverksamhet som i grunden är delvis finansieradmed skatter. Det kan göra detsamma. Det viktigaär att en verksamhet som bedrivs i offentlig regi inteskall ta död på fria små företag. Här blir det välkonkursförvaltarna som får skörda lagrarna.Anf. 88 (nyd):Herr talman! Också detta är ett viktigt påpekande.Men det är faktiskt skillnad mellan skatter ochavigifter. Skatter drabbar oss alla mer eller mindrelika. Men avgifter får de stackare som råkaravstycka ett visst år stå för. Det tycker jag är ännumycket värre. Det är avgifterna som får finansieradetta.Anf. 89 Statsrådet ():Herr talman! Jag går i replik kring dessa frågordärför att har många viktigaansvarsområden. Dit hör t.ex. kartverksamheten.Personligen har jag den uppfattningen att det finnsen grundläggande bit i kartverksamheten där det ärett samhällsansvar att garantera att informationenär riktig. och Statskontorettyckte inte att det var lämpligt att genomföra denhär förändringen när det gäller kartverksamhetenän. Jag tror att det är mycket viktigt att se till attden görs på rätt sätt. Man får inte skapa ett sämreförtroende för den information som ges via kartor.Det finns ju vissa kartor där ansvaret ändå måsteligga hos en myndighet.Det finns en viss erfarenhet av bolagiseringar. Omde genomförs för snabbt hinner man inte ta tag ifrågorna på rätt sätt och se hur bolagiseringen skallgenomföras. Det är inte alltid det är experter påbolagisering som handhar dessa frågor. Därförtycker jag att förslaget om den försiktigabolagiseringen kopplat till den här verksamheten ärväl avvägt. Det möjliggör att man tänker eftermedan man förändrar verksamheten och tar detstegvis. Då undviker man att det skapas flerkonflikter om vad som är myndighetsverksamhetoch inte. Det är därför som vi har gjort detta.Anf. 90 ():Herr talman! Jag skall inte förlänga debatten. Jagtalar här endast som motionär. Jag tycker att denhär frågan är mycket viktig. Jag har förstått att fleraav talarna har varit inne på detta.Det gäller att skilja dessa verksamheter åt vare sigdet är bolag eller ej. Min bön är: Tänk inte efter förlänge! Då har vi snart inte någon som helst privatverksamhet på det här området utan det bliroffentlig verksamhet av allting.Anf. 91 (nyd):Herr talman! Jag ger mig in i detta eftersom dethandlar om kostnadsaspekten. ärmin f.d. utskottsordförande. Jag harutomordentligt stort förtroende för henne ochhennes uppgifter. Jag utgår ifrån att de är sanna.Kände statsrådet till att man med avgifter påavstyckningar och liknande subventionerar denövriga verksamheten? Kände statsrådet till det somGullan framförde här? Om så är fallet,vilka åtgärder tänker statsrådet vidta?Anf. 92 Statsrådet ():Herr talman! Huruvida man subventionerar ellerinte kan kanske diskuteras på många områdeninom myndighetssektorerna.Jag tycker att det är väsentligt att vi ser till att deavgifter man tar ut är relevanta till det uppdrag somman utför. Det är naturligtvis nödvändigt att, därdet är möjligt, utskilja en affärsverksamhet för attöka konkurrensen på ett område för att få en braprissättning. Det exempel som tarupp är sådant som är med i översynen när manockså skall utveckla verksamheten.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas efter 13 §. )10 § Uppskov med behandlingen av vissaärendenFöredrogsbostadsutskottets betänkande1993/94:BoU22 Uppskov med behandlingen avvissa ärenden.Anf. 93 BO G JENEVALL (nyd):Herr talman! Det är kanske något ovanligt att mangår upp i debatt i ett sådant här ärende. Jag gör detav den enkla anledningen att jag gärna vill få enliten fokusering i protokollet på en av de motionersom nu förs över till nästa . Det gällermotion Bo523 som handlar om ochTorne älv.Vattenkraften är ju den billigaste och renasteformen av elkraftgenerering varför dessa resurser iförsta hand bör utnyttjas för en utökning av dentotala elkraftsresursen. Det är en paradox attsamtidigt som vattenkraften är det mestmiljövänliga alternativet är det just miljöskäl somstoppar dess vidare utbyggnad.Vattenmagasinen i norra delen av landet, där deflesta finns, ligger mycket högt i förhållande tillvattnet på andra sidan , nämligen iNorge. Vattenmagasinen är huvudsakligen belägnai fjällområdena. Om vi betraktar den typografiskakartan över och finner vi på ettflertal ställen att avståndet mellan vattenförråd ochde norska fjordarna bara varierar mellan 10--25 kmmed fallhöjder på ända upp till 600 m.I den här motionen säger jag att man faktiskt skullekunna utnyttja vattenresurserna i utanatt på något vis påverka älven som sådan. Det ärlitet grand att både äta upp kakan och ha den kvar.Jag vill verkligen ''stressa'' för att man tittarnoggrant på detta.Man började ju göra detta --1961 i dennordiska vattenkraftkommittén. Där finns det ettstycke om det här. Jag har med glädje studerat detmaterialet. Man talade positivt om det redan då,men ingenting har hänt . Vi harju en energidebatt som kommer att bli allt livligaremed hänsyn till kärnkraften och om vi skall kunnautnyttja mer av våra vattenresurser. Det finns storamöjligheter här. Jag hoppas att departementettittar ordentligt på detta. Vi skulle kunna utvinnaen betydande kraft utan att störa våramiljöintressen. Det vore något att ta vara på.Samtidigt vill jag utnyttja tillfället att framhålla attjag tycker att bostadsutskottet är ett osedvanligttrevligt utskott. Jag har haft förmånen att få delta inågra olika utskott, men jag tycker faktiskt attbostadsutskottet är det trevligaste. Jag har fåttmöjligheten att arbeta med sådana giganter somLars och samt inte attförglömma vår ''bostadsminister'' tycker att han sköter sitt uppdrag på ett bra sätt.Dessutom är det roligt att vår tidigarebostadsminister HansGustafsson har deltagit i debatten . Jag harpersonligen haft ett alldeles utmärkt samarbetemed honom.Herr talman! Jag har inget yrkande i det härärendet.Anf. 94 ():Herr talman! Eftersom de här frågorna kommerupp till sakbehandling och ingen haryrkat på något annat kommer jag inte att gå in isakfrågorna.Jag skall ansluta mig till den del som Bo G Jenevalltog upp sist. Jag gläder mig naturligtvis åt Bo GJenevalls omdöme om vårt arbete i utskottet. Bo GJenevall har positivt bidragit till att skapa detarbetsklimat som vi har i utskottet.Herr talman! Detta är den sista sammanhållnabehandlingen av bostadsutskottsärenden under denhär mandatperioden. Det innebär också att det ärsista gången som några av utskottets ledamöterfinns här i kammaren och har deltagit i enbostadspolitisk debatt eftersom de på egen begäranlämnar i och med att den härmandatperioden är slut.Många av er har lagt ner ett mångårigt arbete. Nihar alla gjort gedigna insatser i utskottsarbetet. Jagvill gärna ta tillfället i akt att få fört till kammarensprotokoll ett tack till er alla för de intressantadebatter som vi har haft i kammaren om debostadspolitiska frågorna och för det konstruktivasätt på vilket ni har medverkat i utskottet i arbetetmed att ta fram ärendena hit till kammaren.Utskottets vice ordförande avgårefter att ha arbetat med de bostadspolitiskafrågorna i denna kammare i en följd. Hanbörjade långt före det att bostadsutskottet tillkom1971. Självfallet har vi olika uppfattningar isakfrågorna i de olika partierna i utskottet. Inteminst genom pedagogiskaförmåga har skillnaderna gjorts mycket tydliga, ochdet har varit till fördel.Oavsett inställning i sakfrågorna har OskarLindkvists insatser präglats av stor integritet och envilja att skapa ett gott arbetsklimat, som har varitkonstruktivt och till fördel för de bostadspolitiskasakfrågorna här i landet. Exempelvis är OskarLindkvist en av arkitekterna bakom PBL, som vidiskuterade alldeles nyss.Jag vill tacka för den prägel hanhar satt på arbetet i utskottet. Jag vill tacka förinlevelse och engagemang, särskilt engagemangetför de bostadssociala inslagen.Lars hade tidigare i debatten bekymmerom mig och i sitt sista inlägg i dennakammare. Det är naturligtvis en ära för min ringaperson och för att från en så erfarenpolitiker få en så varm omtanke i denna sistadebatt. Jag vet inte om travesteringen av HasseAlfredson, att man skall släppa loss dennasommar, följer av erfarenheter från det egnapartiledararbetet. Jag har inte känt mig särskiltfången i utskottet i dessa sammanhang. Det finnsalltid säkerhetsventiler att använda. Det har jaggjort också. Det har gett resultat ibland, och detkan vara effektivt.Lars återkomst till bostadsutskottet harockså bidragit till att minska känslan avfångenskap. Jag gav även chans attmedverka i frigjordheten när det gällde PBL-ärendet. Jag fick dock inte fullt gehör. harfrihet som ideologisk grund. Det kan varaintressant att vi är ense om inriktningen just nu.Lars omtanke om är också ettexempel på de personliga drag som vi i utskottet haruppfattat hos honom, som har bidragit till enatmosfär av mänsklighet och omtanke. Det harvarit en förmån att få arbeta tillsammans med LarsWerner . Jag vill tacka för det. Hanserfarenhet är känd. Vi har varit imponerade iutskottet av det engagemang och inlevelse som hanhar gått in i sakfrågorna med, efter att ha jobbatsom partiledare.Ett tack till , , , och ,som avgår, för det sätt på vilket ni har medverkati utskottets arbete.