prot · GI0945 · 1994-12-19 00:00:00 — 6 ():Fru talman! Det svenska försvaret och den svens-ka säkerhetspolitiken skall grunda sig på den hotbildoch den säkerhetspolitiska situation som vårt landbefinner sig i. Kan man då säga att det svenska för-svaret har levt upp till detta och fyller den funktionen?Man har här från flera partier talat om behovet avett starkt svenskt försvar. menar attdenna beskrivning i grunden är felaktig. Personligentror jag över huvud taget inte på ett militärt försvarmedan i övrigt förordar en väsentligtbantad försvarsorganisation och en helt annan inrikt-ning på det civila försvaret.De stora hot som vår säkerhet utsätts för består avde stora orättvisorna som finns i världen mellan nordoch syd och de stora miljöproblemen i ochi hela . Problem med social oro ochbrist på sysselsättning är de stora hoten. Det är där viborde sätta in de svenska insatserna för att undanröjadet som faktiskt är ett hot mot säkerheten för männi-skor i , i världen och i Sverige.När vi nu skärskådar just det svenska försvaretmenar jag att det som regeringen har gjort är väl-kommet. Regeringen har genom upp att försvaret måste utsättas för en kraftignedskärning. Försvaret, precis som alla andra verk-samheter, måste utsättas för en granskning av effek-tiviteten. Försvaret måste på samma sätt som annanverksamhet hålla sig till ekonomiska spelregler.Vänsterpartiet ställer sig självfallet bakom denförsvarsberedning som regeringen aviserat. Vi tror attdet är bra att tidigarelägga den och att det är bra attfrågan tas upp över partigränserna.När vi diskuterar säkerhetspolitiska si-tuation och hur vi har anpassat oss till det som mångauppfattar som ett yttre hot, trots att vårt land har be-funnit sig i fred , vill jag gärna peka på denmycket intressanta utvärderingen från - En ef-fektiv försvarspolitik. har utvär-derat försvaret. Han pekar på att försvaret inte harvarit effektivt när omvärlden har utsatt förhot. Då har inte resurser satsats medan man i andrasituationer, då resurserna inte har behövts, ändå harsatsat mer. I utvärderingen har också tagits upp hurstelbent och ineffektivt försvaret faktiskt är på en radområden. Jag menar att utvärderingen måste mana tillvidare studium.Vi talar här om krav på besparingar inom försva-ret. tar upp att det inte finns fredadezoner för besparingar.Jag har några frågor till : att inte försvaret skulle utsät-tas för besparingskrav precis som all annan verksam-het? Av vilken anledning skulle vi undanta just för-svaret? Varför skall inte försvaret utsättas för sammakrav på effektivitet och besparingar som alla andrasektorer i samhället? Varför skall vi minska satsning-arna på barn och barnfamiljer med 3 miljarder i enlig-het med budgetpropositionen? Varför skall vi minskapå en rad områden utom försvaret?Jag hävdar också att fördelningen är orimlig. I dagsatsas en tredjedel på biståndsbudgeten, som ocksåutsätts för starka neddragningar, men tredubbla be-lopp på försvaret. Jag kan inte se att detta är särskilt äreffektivt.Fru talman! Jag vill gärna gå vidare när det gällereffektivitetskravet. Vad kommer regeringen att göra åt den mycket allvarliga kritiksom har riktats från , där man justpekat på hur försvaret inom de enorma ramar manfaktiskt har inte har varit effektivt. De krav som viställer på andra myndigheter och offentlig verksamheti vårt land har inte uppfyllts av försvaret. Hur kommerman att agera vad gäller detta?Jag vill till fullo instämma vad gäller frågor omfördelning utifrån den totalpliktdiskussion som vitidigare haft här i . menar atten grundstomme för försvaret är en värnpliktig armé iSverige och att vi även i fortsättningen skall användaoss av en värnpliktig armé. Däremot kan vi göraenorma besparingar genom nedskärningar på materi-elområdet, exempelvis JAS, Bamse, pansarvagnarosv. Jag är övertygad om att det skulle leda till klaraförbättringar vad gäller försvarets inriktning.Fru talman! Slutligen vill jag bara upprepa detsom , en i försvarsfrågor känd tidigareriksdagsledamot, tog upp i för några veckorsedan vid en säkerhetskonferens för Östersjöområdet.Han pekade på satsningen på 40 miljarder på försvaretutifrån en hotbild från . Han frågade sig: Omvi nu satsade bara ett par av dessa miljarder för inves-teringar i miljö, för att stärka demokratin i Östersjö-området och särskilt , vad skulle inte dettakunna åstadkomma för att trygga säkerhet?Anf. 7 ():Fru talman! Vid en särskilt anordnad försvarsde-batt så här dagarna går mina tankar till demsom drabbas av kriget, de människor som får lida avalla de vapen som vår eller någon annan vapenindustritillverkat och som används i ett ofta oförståeligt krig,de som lever i eller andra delar avvår värld som drabbas av krig och därtill hörandesvält och umbäranden.Mina tankar går också till de människor som drab-bats av det tilltagande grova våldet. Jag tänker påFalun, och . En ny hotbild har visatsig i det allt grövre våldet, där allt oftare vapen ärinblandade, vapen som ibland kommer från det militä-ra.Händelserna stärker mig i min uppfattning att vimåste minska vapentillgången och sträva efter globalavrustning. Här har vi i möjlighet att vara ettföregångsland. Upprustningen, där nyaeffektivare vapen tas fram, måste stoppas. I ställetmåste kunskapen kanaliseras till den teknik som be-hövs för att klara den nya hotbilden. Den nya hotbil-den som finns i framför allt miljöhoten, där miljötek-niken och miljökunskapen för en långsiktigt hållbarutveckling måste ställas i centrum.Fru talman! Det är den nya hotbilden i ett störresamhällsperspektiv som måste tas med i den kom-mande försvarsberedningen. Jag är av uppfattningenatt tidigare försvarsutredningar i allt för hög gradkoncentrerats kring försvaret utifrån de gamla militärahoten. Detta är naturligtvis anledningen till att det råder alltför vattentäta skott mellan försvaret, dessforskning och samhället i övrigt. Det är dags att viändrar på detta i den kommande beredningen. Säker-hetspolitik gäller inte enbart militära frågor. Orsaker-na till krig och konflikter är ofta av ekonomisk, eko-logisk, religiös eller kulturell natur. I är detinte de militära hoten som ligger närmast. Hot i formav miljöhot eller social utslagning ligger närmare.Vår frihet och överlevnad hotas på ett flertal visgenom kontinuerlig kemisk påverkan. Våra cellerutsätts för gifter som människans celler aldrig tidigareutsatts för. Konflikterna och flyktingströmmarna tillföljd av ekologiska katastrofer ökar. En stor del avmiljöproblemen härrör sig från militär verksamhet.Därför måste den militära verksamheten ta ett störremiljöansvar i enlighet med vad som beslutades vidRiokonferensen.Det finns ytterligare anledningar att i större ut-sträckning öka samarbetet mellan den militära grenenoch miljöansvaret. Försvarsindustrin som är en del avvår offentliga verksamhet hänvisar ofta till syssel-sättningseffekter vid neddragningar. Här finns enmöjlighet att använda kunskapen till att förebyggamiljöförstörelse. Våra grannländer i öst behöver hjälpmed miljöteknik för att minska miljöhoten. En hårda-re satsning på förebyggande åtgärder vad gäller mil-jön och jobben i öst är nödvändigt för att minskahotbilden. Den stora satsningen måste ligga på attförebygga konflikter för att man skall kunnastoppa de katastrofer vi nu ser i Bosnien och Rwandaeller som riskerar att ske i . Här kan ochmåste bli en föregångare. Detmåste gå att använda försvarsanslagen på ett betydligteffektivare sätt än för att värna freden, för attförhindra att krig över huvud taget uppkommer.Genom förebyggande arbete vad gäller miljö, fat-tigdom och sårbarhet hamnar vår egen hotbild i enbättre situation. Vi klarar att minska våra kostnaderför försvaret och ändå ha kvar en hög säkerhet i formav ett bra försvar med nya uppgifter. Jag är heltövertygad om att en del av våra nuvarande regemen-ten skulle kunna göras om till miljöregementen somskulle kunna ta sig an de miljöjobb som inte blirutförda. Det kan vara fråga om att bygga våtmarkerför att minska läckaget till våra hav, att flytta enslagghög eller att rensa upp från tidigare miljösynder.De internationella miljöhoten som finns in-nebär att vi också måste ha en internationellt upp-byggd miljöarmé med avancerad kunskap för att klaraen eventuell olycka, en form av räddningsarmé vidmiljökatastrofer. Det är ett jobb som kräver stor kun-skap. Det är ett ansvar som vi måste ta och som kundeligga under FN:s ansvarsområde.Den kommande beredningen om det framtida för-svaret kan inte bara stanna vid det gamla traditionellaförsvaret utan måste utöka sitt ansvar för de nya hotenoch ha en stark inriktning mot nedrustning. Det är högtid att visar att vi har en vilja till detta.Den svenska säkerhetspolitiken skall enligt Miljö-partiets uppfattning bygga på en trovärdig neutralitetoch på arbete för internationella överenskommelser ifrågor om nedrustning, icke-våldsfördrag, kärnvape-navrustning, avtal om biologiska och kemiska strids-medel och demilitariserade zoner.Fru talman! Vi ser därför med oro på den EU-anpassning av freds- och säkerhetspolitiken som nusker. Jag skulle vilja ha svar från försvarsministern påfrågan hur man från regeringshåll tänker agera i dekommande förhandlingarna när det gäller försvars-politiken.Anf. 8 ():Fru talman! har inte något direktmilitärt hot riktat mot sig. Men ännu är det för tidigtatt inkassera stora försvarspolitiska vinster utifrånförändringarna i . Krigen i dettidigare och i har trots omfat-tande internationella fredsfrämjande ansträngningaralltmer kastat en skugga över den europeiska säker-hetspolitiska utvecklingen. I krigens spår har följtallvarliga humanitära problem och omfattande flyk-tingströmmar till länderna i Västeuropa.Jag vill utveckla vår syn på säkerhetspolitiken,därför att det är där som diskussionen måste börja.De säkerhetsrisker som vi ser är regionalakonflikter som kan äventyra regional och internatio-nell stabilitet, spridning av massförstörelsevapen tillmindre nogräknade länder samt icke-militära hotsåsom terrorism, organiserad kriminalitet och miljöka-tastrofer.Varje diskussion om säkerhet måste hasin utgångspunkt i det faktum att är en halvö inorra och att det som sker i är avavgörande betydelse för hela det internationella sam-arbetet. Förutsättningarna för en stabil utveckling iRyssland mot en fredlig och marknadsekonomisktinriktad demokrati förblir osäkra . Må-len för den ryska krigsmakten pekar dock mot enframtida stryrkestruktur med en väsentligt reduceradnumerär. Kärnan avses utgöras av strategiskt rörligastyrkor med hög kvalitet.Fru talman! En dynamisk omvärld kräver en sä-kerhetspolitik som är öppen för effektivare samarbets-lösningar. För att ordet säkerhet skall få en verkliginnebörd måste det baseras på flexibilitet genom om-världens föränderlighet, gemensamt ansvar beroendepå ländernas ökande ömsesidiga beroende samt insik-ten om den mångfald problem som en nation kanställas inför. Ställda inför denna nya internationellaverklighet ser vi kristdemokrater att ett fördjupateuropeiskt säkerhetspolitiskt samarbete behövs mer ännågonsin.Den europeiska unionen kom redan från början attvägledas av principer och värderingar som vi kristde-mokrater förespråkar. Det är vår fasta övertygelse atten europeisk gemenskap behövs för att utgöra enstabiliserande kärna och en demokratisk inspirations-källa för hela . Därför är de västeuropeiskaländerna, som har kunnat bygga upp enstark demokratisk kultur och ett betydande välstånd,förpliktade att se till att den europeiska gemenskapentar ett ökat säkerhetspolitiskt ansvar. EU:s roll somfredsskapande faktor måste därför vidareutvecklas.För att effektivt klara gränsöverskridande problemkrävs alltmer av gemensamma lösningar. Att Sverigeär med i detta arbete är en säkerhetspolitisk fördel.Fru talman! anser att försvars-politiken tillsammans med utrikes- och biståndspoliti-ken skall verka fredsbevarande. Vi skall upprätthållaett effektivt totalförsvar uppbyggt på en totalför-svarsplikt, så att det är en hela folkets angelägenhet.Totalförsvaret skall ha en sådan styrka, sammansätt-ning, ledning, beredskap och uthållighet att en angri-pares förluster och andra uppoffringar i samband medförsök att utnyttja vårt land inte ter sig rimliga i för-hållande till fördelarna. Ett så utformat totalförsvarutgör ett väsentligt bidrag till lugn och stabilitet i detnordiska området i fred och i internationella kriser.Det är också en förutsättning för att svensk neutralitetskall bli respekterad vid krig i vårt närområde, samti-digt som det skapar respekt för vår vilja och förmågaatt försvara hela vårt land om vi blir angripna.Kristdemokraterna menar också att totalförsvaretmåste göras mer flexibelt. Kraven på totalförsvaret attmedverka i fredsbevarande och fredsskapande insatserkommer att öka.EU:s unionsfördrag ger medlemsländerna möjlig-het att, om de så önskar, upprätta ett försvarspolitisktsamarbete som tar hänsyn till "den särskilda karaktä-ren i vissa medlemsländers säkerhets- och försvars-politik". har aviserat att vid EU-medlemskap anser vi att bör delta i ett sådantförsvarspolitiskt samarbete som syftar till europeisksäkerhet och som bygger på varje nations självständi-ga beslut om militära insatser.Fru talman! främsta strategiför fredsplanering är de politiska idéer som bär uppvårt parti. Den etik som skall vara vägledande i Sveri-ges val av såväl medel som mål för att bidra till enfredlig värld måste främst bygga på människansokränkbara värde. Från den principen kan vi härledamänskliga rättigheter, frihet samt solidaritet i form avgränsöverskridande medansvar och gemenskap.Fru talman! vill betona hurviktigt det är att vår säkerhetspolitik präglas av klar-het och långsiktighet. avsikt att värna vårfrihet och att hävda vår militära alliansfrihet skallframstå som självklar. Inför nästa försvarsbeslut är detförsta och viktigaste att svensk säkerhets- och för-svarspolitik utvecklar och utarbetar en övertygandegrund för försvarets långsiktiga planering. För attbevara trovärdigheten för alliansfrihet är detdärför nödvändigt att hålla fast vid den påbörjade ochomfattande moderniseringen som försvarsmaktengenomgår. Huvudinriktningen i Försvarsbeslut 92måste därför fullföljas så gott det nu går.Nu bör ett brett politiskt samförstånd i säkerhets-och försvarspolitiska frågor eftersträvas. För att för-bereda nästa försvarsbeslut anser vi att en par-lamentarisk beredning omgående bör tillsättas. Densäkerhetspolitiska analys som beredningen utarbetarskall ligga till grund för försvarsbeslutet så att balansråder mellan uppgifter och resurser.Fru talman! Försvarsministerns förslag att nästaförsvarsbeslut skall förberedas i två etapper får inteinnebära att säkerhetspolitiken och försvarets uppgif-ter, kvantitet och kvalitet hålls ifrån varandra. Omdetta synsätt tillgodoses stöder kristdemokraternatanken på en parlamentarisk beredning. I mitt nästainlägg vill jag något utveckla synpunkter som är vik-tiga att ta hänsyn till vid beredningsarbetet.Anf. 9 Försvarsminister ():Fru talman! Jag kan i allt väsentligt instämma ivad , , ,och sade i sinaanföranden. Vi verkar att vara överens, vilket glädermig. Men jag vill göra den markeringen mot Marian-ne att jag inte anser att de förslag tillbesparingar som regeringen har lagt fram skall be-tecknas som en nedrustning.Jag fick ett par frågor som jag vill svara på. Jagbörjar med fråga.Den kortsiktiga besparingen inför nästa försvars-budgetår skall ske på ett sätt som inte skall föregripanästa försvarsbeslut. Jag har i mitt arbete också för-sökt att anstränga mig att hålla mig till den linjen. Deförslag som regeringen lägger fram inför nästa bud-getår får behandlas i på sedvanligt sätt - iförsvarsutskottet, där man får ta ställning till dessafrågor.Sedan får man i försvarsberedningen ta upp delångsiktiga strukturfrågorna. Den här uppläggningenkan nog tillgodose de synpunkter som jag vet att OlofJohansson har.Till vill jag säga att regeringen serallvarligt på den kritik som harriktat mot försvarsmakten. Försvarsdepartementetkommer att sammankalla till en konfe-rens med försvarsmakten för att diskutera vilka åtgär-der som skall vidtas för att för förbättra ekonomisys-tem m.m. inom försvarsmakten.Jag vill också lugna . Det är klart attsäkerhetspolitiken måste vara utgångspunkt för riks-dagens två försvarsbeslut. Det är därför som jag villbygga in två säkerhetspolitiska kontrollstationer innanriksdagen fattar sina beslut.Marianne har alldeles rätt i att vimåste vidga vårt säkerhetsbegrepp. Detta skall givet-vis prägla arbetet med nästa försvarsbeslut. Bered-ningsarbetet skall naturligtvis också behandla de nyahoten. Det är totalförsvaret och inte enbart det militä-ra försvaret som det kommande försvarsbeslutet skallgälla.Fru talman! Jag förstår inte varför är såupprörd. Regeringen fortsätter ju det arbete som denförra moderatledda regeringen och försvarsministerAnders inledde. Min företrädare menade redan1992 att arbetet med försvarskommittér var alltförtungrott. tillsattes en parlamentariskförsvarsberedning och inte en försvarskommitté. Be-redningens arbete blev bl.a. att långsiktigt förberedanästa försvarsbeslut.Jag vill berömma min företrädare för de mångarapporter och initiativ som han tog. Jag vill inte be-tygsätta gedigna utredningsarbetesom hafsverk. Det vore faktiskt en vrångbild.Carl Bildt är ju känd för att strö superlativer ochokvädningsord omkring sig. Där är han i klass medSilvio , säger ständigt. Men hur skalldå jag beteckna den förra regeringens panikbeställ-ningar av försvarsmateriel på 12 miljarder kronorunder det här året? Hur skall jag betygsätta att rege-ringen inte agerade när ÖB redovisade sina osäker-hetsfaktorer? Jag frågade i mitt inlednings-anförande vem som var statsminister i den regeringsom överlät dessa osäkerhetsfaktorer till den kom-mande regeringen.Carl Bildt frågade om vi vill ha samsyn när detgäller försvarspolitik och säkerhetspolitik. Under mina veckor som försvarsminister har jagständigt sagt att vi eftersträvar samsyn. Alla partier,utom , har ju redan anslutit sig till denuppläggning som vi nu är överens om, men som jagvill diskutera vidare med . Jag lovade CarlBildt att det skulle äga rumnya samtal mellan honom och mig.Jag hoppas att de skall resultera i att också Mode-raterna ansluter sig till och vill delta i att förberedanästa försvarsbeslut. Någonting annat vore för migoerhört beklagligt.Jag har fått många synpunkter från , och , och desynpunkterna har jag tagit hänsyn till. Jag vill ha medModeraterna i det här försvarsarbetet, i inledningsar-betet.Vi kan ha olika uppfattningar om de gamla för-svarskommittéerna. Jag menar att deras tid på sätt ochvis är över. I det avseendet har jag samma syn sommin företrädare hade. De var förfärligt tungrodda. Depassade under det när man med relativtstor säkerhet kunde bedöma den säkerhetspolitiskautvecklingen. När vår omvärld förändras snabbaremåste försvaret kunna anpassa sig. Då duger inteförsvarskommittéer. Då är en försvarsberedning ettlättare redskap. Jag förstår inte vad klagarpå. Vi fortsätter bara den inriktning och den arbets-modell som den förra regeringen anträdde.Anf. 10 ():Fru talman! Föga förefaller försvarsministern haförstått vad det egentligen handlar om. Försvarsbe-redningar är bra när det gäller att följa upp försvars-beslut, det håller jag helt med om. Där skall man inteha det gamla systemet. Det finns en svensk modell närdet gäller att pröva grundläggande säkerhetspolitiskafrågor. Jag upprepar att det inte finns något stortsvenskt säkerhetspolitiskt ställningstagande, som enstatsminister har fattat oavsettom han har hetat , , , Carlssoneller Bildt, utan att partier har getts möj-lighet att i en parlamentarisk beredning i den ordningvi alltid har haft pröva, diskutera och se vad man kangöra. Lägger man in detta under en tjänstemannabe-redning under Försvarsdepartementet är risken för attsäkerhetspolitiken slarvas bort och försvarspolitikenreduceras till ett hafsverk så pass stor att intresset föratt delta och ta ansvar i den hanteringen kommer attvara relativt begränsat.Jag uppskattar försvarsministerns ansats till eku-menik, även om den kanske blev litet våldsam när hantyckte att han hade anledning att instämma i vad Ma-rianne , , ,och övriga talare - mig undantagen -sade. Jag uppskattar att han hade noterat att det i allafall finns skillnader mellan t.ex. mig och MarianneSamuelsson och mig och . Ekumenikär bra, men ekumenik reducerad till intellektuell ut-plåning för inte försvarspolitiken nämnvärt framåt.Det handlar om att vi skall pröva en förändrad in-riktning under nya omständigheter. Vi skall veta vaddet säkerhetspolitiska vägvalet handlar om. Det för-svar som vi kommer att ha är det för-svar som vi har . Man kan panikbromsa ochrasera det, men i grunden är det inte det som försvars-beslutet handlar om. Det handlar om vad vi skall haefter , 2005 eller 2010 i en miljö med säker-hetspolitisk osäkerhet. Om man raserar så kraftig somen studie av föreslagit, som nå-got överraskande har anslutit sig till, innebär det går ned till en högteknologikärna med en optionav NATO-stöd.Det är möjligt att det är konsekvensen av det sä-kerhetspolitiska vägval som vi står inför, men dåskall vi inse det fullt ut. Då skall vi ta konsekvensernanu. Har vi raserat värnpliktssystemet går det inte attbygga upp. Har vi lagt ner möjligheterna att vidareut-veckla JAS-systemet går det inte att återuppta. Densäkerhetspolitiska utvecklingen i världen kan bli an-norlunda . Det vet varken försvars-ministern eller jag något om. Vi kan bara hoppas attdet inte blir så. Men om den blir annorlunda finnsbara den option som antydde, dvs. dåfår vi gå till NATO och till amerikanarna och be omflygunderstöd, flygplan, trupper och säkerhetspolitisktstöd där vi själva inte har velat skaffa oss säkerhets-politisk styrka. Det är en möjlighet. Jag säger inte attden inte finns rent intellektuellt. Men i så fall måste viträffa det valet . Då skall vi sluta att hålla högstäm-da tal om neutralitetspolitik eller möjligheten av enlångsiktig militär alliansfrihet. Den möjligheten införframtiden har vi då spelat bort.Vi skall inte blunda för att vi står inför nya be-svärliga uppgifter. Jag tillhör dem som tror att vikommer att få ägna betydande resurser åt internatio-nell verksamhet, för försvaret. Vi har ettengagemang med bataljoner nere i Bosnien, vilka vihar all anledning att känna stolthet över. Det gäller istorleksordningen . Rege-ringen har, litet hastigt enligt min mening, börjatdiskutera militära insatser under FN eller ESK i Na-gorno-Karabach. Det kommer att kosta . Detta skall nu in inomförsvarsramarna.Bara det faktum att detta skall sprängas in inomförsvarsramen medför krav på nedskärningar på andraområden som ligger väl i nivå med den ukas om ome-delbar nedskärning på 1,8 miljarder. Regeringen haringen aning om var man skall ta dessa pengar ifrånoch underkänner vad ÖB säger. Detta kommer att blikonsekvenserna. Till yttermera visso har man gene-röst nog utlovat FN:s generalsekreterare att en ståendesvensk brigad skall stå till hans förfogande för ome-delbara insatser. Detta kommer att medföra fleramiljarder i utgifter. Jag tvivlar på att man över huvudtaget har vågat titta på notan i Försvarsdepartementetför detta löfte från Utrikesdepartementet.Jag nämner detta, fru talman, för att visa att vi stårinför en besvärlig situation. Försvarsministern harövertagit en försvarsekonomi i balans. Förra budget-året var överskottet . Det kom-mer att bli ett nytt överskott i försvarsekonomin fördetta budgetår. Försvarministern riskerar dock attrasera detta mycket snabbt. Han riskerar att halka inpå säkerhetspolitiska vägval som en ekumenik somsträcker sig från till inte kommer att förmå att lösa ut helt på ettsammanhängande sätt. Därför vill han bryta upp frånden svenska modellen. Det kan han göra, men kon-sekvenserna kommer han aldrig att kunna smita un-dan.Anf. 11 ():Fru talman!