prot · GI0941 · 1994-12-13 00:00:00 — Jag är dock inte beredd att nuföregripa det arbete som pågår inomSocialdepartementet med detta. Inriktningen är att enproposition skall kunna föreläggas föresommaren 1995.Anf. 95 ():Fru talman! Jag ber att få tacka socialministern förett bra svar.Även om ökningen utgifterna för tandvården harvarit kraftigare än vadtandvårdstaxans arvodesnivå skulle motivera, finnsdet anledning att uppmärksamma särskilt utsattagrupper.Jag är väl medveten om att det statsfinansiellaläget är svårt. Men jag tror faktiskt att man med hjälpav en reformerad tandvårdsförsäkring kan bevakasådana grupper och deras specifika problem. Jag troratt det går att omfördela pengar från andra grupper tilldessa grupper med problem. Det finns personer medvissa reumatiska sjukdomar och vars käkben förstörsoch därmed tänderna förslits. De måste kontinuerligtbygga upp tänderna för att bettet över huvud tagetskall fungera. För de grupperna är detta en angelägenfråga.Jag är därför glad över det svar jag har fått. Detvisar på att även om jag inte har fått ett löfte i det ett intresse att se över dessa gruppersproblem. Jag lovar att jag med stort intresse skall följautredningen.Anf. 96 Socialminister ():Fru talman! Det är just mot bakgrund av det KarinOlsson tog upp som det är så viktigt att fortsättaarbetet med att reformera tandvårdsförsäkringen. Detär för att ge utrymme att se över dessa grupper. Jagvill inte nu gå in på någon speciell sjukdom ellernågot speciellt funktionshinder. Men det är utan tviveldet som pekar på som är väsentligt attha som en av de viktiga utgångspunkterna när man seröver den långsiktiga utformningen av en bratandvårdsförsäkring.Det är oundvikligt att effekterna kommer att blisådana att man måste omfördela resurser mellanmänniskor som har större förmåga att betala ochhantera sina tandvårdskostnader och människor somt.ex. på grund av sjukdom behöver extra mycket stöd.Anf. 97 ():Fru talman! Det handlar naturligtvis om enomfördelning, och jag tror att den är nödvändig, medtanke på att kostnaderna för de grupper som drabbasalldeles speciellt är mycket höga. Jag tror inte helleratt man kan säga att det gäller en viss sjukdom,även om det i normer redaninnefattas vissa sjukdomar. Jag tror att det är bättre tittar på de grupper som drabbas exceptionelltmycket av det här. Därför tycker jag att det är ett brasvar jag har fått.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1994/95:192 om Västerledenoch ÖsterledenAnf. 98 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat vilka åtgärder hon avser att vidta för attöverenskommelsen om byggandet av Västerleden ochÖsterleden skall rivas upp.Eftersom ansvaret i regeringen är så fördelat attdet är jag som ansvarar för vägfrågor kommer jag attbesvara fråga.Västerleden och Österleden ingår båda iDennisöverenskommelsen. Överenskommelsen harbehandlats av 19 av länets kommuner i samband medredovisningen till enligt 6 kap. 2 § lagenom hushållning med naturresurser. Länsstyrelsenssamlade bedömning från kommunernas redovisningvar att principiellainnebörd har stort stöd i kommunerna.Dennisöverenskommelsen är en helhetslösning,där de olika delarna i överenskommelsen kompletterarvarandra i syfte att skapa en bättre trafiklösning förStockholmsregionen. Österleden och Västerledenspelar därför en viktig roll i ett framtida trafiksystem iStockholm. Jag är därför inte beredd att vidta någonåtgärd som innebär att rivsupp. Jag förutsätter även att andra parter i uppgörelsenagerar på ett sådant sätt att uppgörelsen kan fullföljas.Det gäller inte minst kommunerna, som har ennyckelroll i planeringsprocessen.Som jag tidigare meddelat ,innehåller enkontrollstation . Jag menar allvar med denkontrollstationen. Inför denna kontrollstation måsteunderlag tas fram för beslut omDennisöverenskommelsens fortsatta genomförande.Utbyggnaden av såväl Österleden som Västerledenkommer då att bli föremål för granskning. Jag kaninte nu föregripa denna granskning.Anf. 99 ():Fru talman! Jag vill tacka för svaretpå min fråga.Bakgrunden är de uttalanden som i valrörelsen. Jag utgår från, som jag säger ifrågan, att ledande politiker inte bara ger valfläsk utanockså menar allvar.Jag hade tillfälle att diskutera det härmed i kammaren, och då framkom attvice statsministern inte kommer att sörja ommiljöprövningen stoppar Österleden och Västerleden.Förra tisdagen diskuterade och jagdet faktum att hundratals miljoner rullar i väg förförberedelser av Österleden och Västerleden, utan vet om lederna verkligen skall byggas.Kommunikationsministern sade att hon ingenting kangöra och ingenting vill göra för att ändra på det.Det betyder att vice statsministern i InesUusmanns regering inte sörjer om hundratals miljonerrullar i väg, trots att de inte kommer till användning,medan kommunikationsministern i samma regeringinte vill göra någonting åt det.I dag bekräftar att hon inte ärberedd att göra någonting som innebär attDennisöverenskommelsen rivs upp. Hon förutsätteräven att andra parter i uppgörelsen agerar på ettsådant sätt att uppgörelsen kan fullföljas.Vi får anledning att återkomma närdet gäller biltullarna, därför att redan där har InesUusmann gjort uttalanden som förutsätter att manändrar grundvalarna för Dennisöverenskommelsen.När det gäller Västerleden och Österleden konstaterarjag att regeringen bara vill fortsätta, menkontrollstationen menar man allvar med.Ines Uusmann säger att hon vill tidigareläggakontrollstationen, och då är frågan fortfarande: Blirdet så?Vice statsministern kommer inte att sörja omlederna inte byggs. Kommerkommunikationsministern att sörja?Anf. 100 Kommunikationsminister ():Fru talman! är det förstaallvarliga försöket på flera årtionden att ta etthelhetsgrepp på trafikproblemen iStockholmsregionen. Det har varit en ambition frånsamtliga inblandade parter att få ettkollektivtrafiksystem men också ett vägsystem somfungerar för hela regionen. Det handlar ommiljöfrågor och om mera rättvisautvecklingsmöjligheter för hela regionen.Det här förutsätter i hög grad kompromissermellan alla inblandade parter, och det finns delar i dekompromisserna som man kan tycka sämre ellerbättre om. handlar det om att vi skall hålla ihopregionen. Det skall de som representerar regionengöra, och det är samtliga kommuner, ochlänsstyrelsen.Det handlar också om vårt ansvar för att följa debeslut som har fattat. har fattatbeslut om garantilånemöjligheter för projektering avdessa leder. Jag fullföljer det, och jag fullföljer ocksåatt jag tar kontrollstationen på mycket stort allvar.Anf. 101 ():Fru talman! Jag tycker att det är bra attkommunikationsministern säger att hon skall takontrollstationen på allvar. Jag menar att det är såmycket som händer som betyder att man måsteifrågasätta om det verkligen är så allvarligt menat.Det är bra att det sägs, men min fråga är ändå: Vadvill kommunikationsministern göra för atttidigarelägga kontrollstationen?Den andra frågan är en följd av det som står isvaret: Kommer kommunikationsministern att sörjalika mycket som vice statsministern omDennislederna, Österleden och Västerleden, intebyggs?Anf. 102 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag kommer inte att uttala någraåsikter om vem som skall sörja om olika leder byggseller inte. Det viktiga är att helhetslösningar fårkomma till stånd. Jag är, lika väl som AndreasCarlgren, medveten om de problem som de storalederna för med sig - vi har inte delade uppfattningarom den saken. är det viktigt att kommaihåg, att om det inte blir några förbifarter eller lederkommer vi också att ha bilarna på och påKungsholms strand.Det handlar mycket om att säga nej till olika leder,men diskussionen handlar litet om vad mankonstruktivt kan göra i stället. Den diskussionenskulle jag vilja höra litet mera av.Anf. 103 ():Fru talman! Vi kommer att diskuterabiltullarna, och det är en av de viktiga åtgärderna föratt minska innerstadstrafiken. Vi är helt överens ombehovet av att minska innerstadstrafiken. Däremotmenar jag att lederna är en dålig lösning på detproblemet - det visar alla underlagssiffror.Är det inte lika bra att erkänna att ni har olikauppgifter i regeringen? Kommunikationsministern haruppgiften att stå i kammaren och försäkra attDennisuppgörelsen skall bli av, därför att ni har enuppgörelse med andra partier om det. mera försäljningsavdelningen i regeringen, ochhon måste vinna de väljare som skall lockas av attlederna egentligen inte kommer att byggas. Man harMona ord på att hon inte kommer att sörja omlederna inte byggs. Med det vinner ni röster, ochdärmed kan ni genomföra precissom det var tänkt från början. Visst är det så?Anf. 104 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det är viktigt att påminna AndreasCarlgren om att vi har en regering och att vi alla stårbakom de beslut som fattas. Vi är samlade iregeringen också när vi tar ansvar för att fullfölja debeslut som fattar.Anf. 105 ():Fru talman! Jag ber att få tacka för det beskedetockså. Låt mig då säga att ni har en ovanligt skickligförsäljningschef på försäljningsavdelningen. Jag ärinte säker på att väljarna har uppfattat det precis såentydigt som vill framställa det, men vifår se vad som händer framöver.Överläggningen var härmed avslutad.18 § Svar på fråga 1994/95:199 omArlandabananAnf. 106 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen avser att låta avtalet om Arlandabananträda i kraft.I pågår enutvärdering av Arlandabaneavtalen samt av andraalternativ och förslag till trafikeringslösningar förArlandabanan. Eftersom beredningen av ärendet inteär slutförd kan jag inte nu ge besked om regeringensställningstagande i frågan.Anf. 107 ():Fru talman! Det här är en väldigt intressant fråga,eftersom ursprungligen var tänkt attingå i ett integrerat system. Man skulle snabbt ochenkelt kunna nå från alla delar av landet,kanske framför allt från och denMälarbana som byggs. Den ursprungliga tankenvar ju att man på ett enkelt sätt skulle kunna åkadirekt från , , , Örebroeller till Arlanda.Nu finns det ett avtal med Link-konsortiet somträder i kraft nu i dagarna, såvitt jag förstår. Det rördesig efter påskrivandet, vilket skeddeungefär före valet. har det väl gått 90dagar. Då frågar man sig: Har avtalet trätt i kraft? Omdet inte har gjort det, tänker regeringen på något sättpåverka avtalet i syfte att få en mera integreradlösning? Om avtalet har trätt i kraft, hur tänkerregeringen då agera för att få en bättre integreradlösning än vad som är fallet när det gäller detta avtal?Anf. 108 Kommunikationsminister ():Fru talman! Vi skall inte föregripa någonting somkommer att diskuteras . Men avtalethar ännu inte trätt i kraft. Jag tror att vi har engemensam uppfattning om att det är viktigt attintegrera och samordna trafiken i Mälardalen.Det pågår övervägningar iKommunikationsdepartementet. Jag kommer attåterkomma med besked så fort dessa överväganden ärklara. Något annat besked kan jag tyvärr inte ge i dag.Anf. 109 ():Fru talman! Skälet till att Link-konsortiets lösningär ifrågasatt är ju att det innebär en kostnad förfjärrtågsresenärer och resenärer från andra orter änStockholms central att stiga av vid Arlanda.Regeringen måste ändå ha idéer om hur man skallkunna få en bättre integrering så att det inte blir enblockering.Det gläder mig att avtalet ännu inte har trätt ikraft. Men jag vill ändå fråga om man fördiskussioner även med konsortiet - och inte bara inomdepartementet - i den här frågan.Anf. 110 Kommunikationsminister ():Fru talman! Avslutningsvis vill jag säga attdiskussioner pågår med samtliga intressenter som ärberörda. Jag återkommer i denna fråga.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1994/95:205 om postserviceni glesbygdAnf. 111 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig vad jagavser att vidta för åtgärder för att säkra den framtidapostservicen i glesbygd.Enligt vad jag erfarit från har indragnakontor ersatts med Post i butik eller annansametablering - detta för att kunna upprätthålla enrikstäckande post- och kassaservice i hela landet.Resultatet av Post i butik-projektet har varitframgångsrikt på flertalet orter. I vissa fall hartillgängligheten ökat genom längre öppethållande hosnärpostbutiken.Det är dock regeringens mening att rikstäckandepost- och kassaservice måste säkerställas.Regeringen har därför för avsikt att utredamöjligheterna till en solidarisk finansiering avkostnaderna för denna service och ett gemensamtansvarstagande för att de politiska målen för post- ochkassaservicen skall tillgodoses.Anf. 112 ():Fru talman! Jag är glad över det avslutande stycketi svaret. I glesbygden har det under de senaste årenskett en väldig förändring av Postens verksamhet. Detsom har varit irriterande är att folket som berörs avverksamheten inte har haft samrådsmöjligheter imånga fall.I glesbygdsbyarna och i mindre samhällen har detnumera bildats s.k. byaråd, byalag ochutvecklingsgrupper. Dessa har sanktionerats avkommunerna och har i vissa fall fått kommunalt stödför sin verksamhet. Avsikten är att man på bästamöjliga sätt skall samordna den basala servicen så attden blir så bra som möjligt för att man över huvudtaget skall kunna bo kvar i bygden.För Postens del har detta förfaringssätt medsamråd inte varit helt självklart. Man fattar iblandbeslut om indragning av postkontor eller om andraförändringar utan att beakta att det finns begäran omsamråd. Utvecklingsgrupperna kan ju ha andra förslagtill lösningar som är bättre och som kan genomförastill samma pris.Anf. 113 Kommunikationsminister ():Fru talman! En sak kan vi vara alldeles klara över,nämligen att Posten och Postens service är någontingsom alla människor, oavsett var i landet de bor, har enkänsla för och en åsikt om. Det är självklart medtanke på att det är den samhälleliga service somverkligen berör alla människor. Jag förutsätter att mantar de samrådsmöjligheter som byutvecklingsgrupperoch byaråd utgör på allvar och att man överallt kan sedet värdefulla i detta samråd.Anf. 114 ():Fru talman! Det gläder mig att höra. Jag vill tackaför det svaret. Det som är mest glädjande är attregeringen har för avsikt att utreda möjligheterna solidarisk finansiering. Vi har under senare tidvarit väldigt oroliga för den situationen att man skullebörja att tillämpa olika avgifter i olika delar av landet.Vi vet med säkerhet att detta aldrig skulle gynnaglesbygden. Tack för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1994/95:209 om denregionala järnvägstrafikenAnf. 115 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta så attlänshuvudmännen med utnyttjande av vissa delar avstomnätet kan genomföra en upphandling ikonkurrens och därmed säkerställa en positivutveckling av den regionala järnvägstrafiken.Riksdagen fattade beslut om en avregleringav järnvägstrafiken fr.o.m. den 1 januari 1995.Regeringen har föreslagit att uppskjutaikraftträdandet av avregleringen tills vidare (prop.1994/95:72). Regeringen avser att återkomma tillriksdagen med ett nyttställningstagande. En arbetsgrupp har tillsatts inomdepartementet för att utarbeta ett nyttställningstagande.Detta innebär att nuvarande regler kommer attgälla tills nytt beslut fattas.Anf. 116 ():Fru talman! Jag ber att få tackakommunikationsministern för svaret även om jag intekan påstå att jag är särskilt nöjd med den avslutandedelen som inte gav något som helst besked.För att friska upp minnet hos de inblandade skalljag högt läsa innantill ur det utskottsbetänkande sommajoriteten stod bakom, en majoritet som dennuvarande kommunikationsministern tillhörde. Ibetänkandet står det:"Ett ökat inslag av konkurrens kan därvidmedverka till att såväl ökad effektivitet som valfrihetinom järnvägssektorn uppnås. Utskottet vill härvidbetona att konkurrensen bör beaktas som ett viktigttrafikpolitiskt medel och inte som något överordnateller fristående mål. Utskottet anser det därförangeläget att reformarbetet om järnvägsmarknadensfortsatta utveckling förs vidare men i nya former somtryggar allsidighet och noggrannhet. Somutgångspunkt för detta arbete bör enligt utskottetsmening gälla att ansvaret för de stora och för helalandet viktiga trafikströmmarna på stomnätet ävenfortsättningsvis åvilar ett samhällsägt trafikföretag.Förutsättningarna för en ytterligare öppning avjärnvägsmarknaden för konkurrens bör dock snarastprövas. Det bör gälla den regionala persontrafikensom länstrafikbolagen köper på stomnätet. När detgäller den interregionala persontrafiken på stomnätetsom staten upphandlar kan det vidare finnas skäl attförlänga avtalsperioderna till för att främja enförstärkt konkurrens. "Fru talman! Med detta citat vill jag erinrakommunikationsministern om att det fanns en storenighet om att vi borde se påkonkurrensmöjligheterna som ettintegrerande med stomnätet skulle kunna leda till eneffektivare trafik och ett bättre trafikutbud till en lägrekostnad. ser jag att ministern inte vill svara påfrågan, men finns det ändå en förhoppning om att denanda som fanns i utskottets majoritetsskrivning kanprägla det fortsatta arbetet på det här området?Anf. 117 Kommunikationsminister ():Fru talman! När det gäller avreglering avstomjärnvägsnätet är det inte så enkelt att man med ettpar veckors varsel kan lägga fram en ny proposition.Alternativet var att antingen genomföra det gamlabeslutet som vi socialdemokrater redan ioppositionsställning ansåg felaktigt eller att ta oss dentid som vi behöver - det handlar inte om så mångamånader - för att återkomma med ett förslag.Förslaget skall både tillgodosekonkurrensmöjligheterna på den regionala sidan ochge möjligheter till en samordning och destordriftsfördelar som behövs på stomjärnvägsnätet.Vi återkommer som sagt till så snart sommöjligt. Jag kan lugna med att det intekommer att dröja många månader.Anf. 118 ():Fru talman! Det känns ju betryggande i och försig att det skall ta . Sakförhållandet är ändå detatt vi har ett antal exempel, t.ex. Stångedalsbanan somministern säkert känner till, där det just nu pågår enförhandling om trafik i första hand mellan ochLinköping för att sedan förlängas från tillStockholm i ett integrerat trafiksystem.Med tanke på att ni nu avstått från att utnyttja denlagstiftning som finns genom beslutet i kammaren kanman inte med de regler som åberopas kopplaihop Kalmartrafiken från till Stockholm.Därmed har trafikhuvudmännens förespeglademöjligheter att erbjuda sin regions invånare en braanknytning till huvudstaden spolierats. Man kan, tröstför ett tigerhjärta, konstatera att det inte skall ta såmånga månader. Det är ändå en så att maninte kan förhandla sig fram till en lösning. Om maninte får besked kan man inte nå det resultat som varavsett från början.Anf. 119 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag kan bara säga att det gäller att intekasta ut barnet med badvattnet. Det handlar alltså omatt ge sig den tid som behövs för att få ett riktigt brabeslut. handlar det om att låta det ta någraextra månader.Jag förstår att inte är nöjd medtanke på att vi har så väldigt olika syn i vårarespektive partier på hur trafikpolitiken skall bedrivas.Regeringen återkommer under våren.Anf. 120 ():Fru talman! är inte det här enhuvudangelägenhet för min person, om jag blir nöjdeller inte. Här är det fråga om den satsning som gjortspå exempelvis Stångedalsbanan för att genom storainvesteringar med samhällsmedel - både regionalapengar och pengar från staten - skapa en möjlighet tillett trafiksystem med de spelregler som fanns vidhanden när delbesluten fattades.Det kan vara ointressant om jag blir nöjd ellerinte. Frågan är om man kan göra en upphandling sominnebär att man får stöd frånKommunikationsdepartementet för att koppla trafikenfrån till huvudstaden. Det är huvudfrågan. Fårman inte ett besked relativt snabbt kan man alltså intelösa frågorna, och då har vi en situation där nedlagtkapital har ett dåligt utnyttjande. Det ärhuvudproblemet.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1994/95:215 om sjöfartensmiljöfrågorAnf. 121 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig påvilket sätt regeringen avser att utreda och åtgärdasjöfartens miljöfrågor.Målet för den statliga sjöfartspolitiken är att kunnatrygga tillgången till en svensk handelsflotta av rimligomfattning. Med en egen handelsflotta kan vi ocksåpåverka miljöfrågor som är direkt anknutna tillfartygen.Den sjöfartspolitiska utredning som det nyligenbeslutats om skall av naturliga skäl ägna sig åt desjöfartspolitiska frågorna.Sverige bedriver genom främst ettaktivt arbete för att begränsa sjöfartens negativamiljöpåverkan. En miljöanpassad sjöfart kan på grundav sin internationella prägel endast förverkligas fulltut genom internationellt samarbete. Detinternationella miljö- och säkerhetsarbetet påsjöfartens område bedrivs huvudsakligen inom deninternationella sjöfartsorganisationen , IMO.Sjöfartens miljöfrågor skall vi ävenfortsättningsvis försöka lösa inom ramen för detinternationella samarbetet.Anf. 122 ():Fru talman! Jag får tackakommunikationsministern för svaret. Jag tycker attdet var litet tunt och framför allt väldigt defensivt. Detger inte miljöfrågorna i sjöfartspolitiken det utrymmesom de förtjänar. Låt oss göra några enklaiakttagelser. Samhällssektorerna, har vi sagt, skallbära sitt miljöansvar, arbeta med sitt miljöansvar. Detär den ena pusselbiten. Den andra är att sjöfarten haren miljöpåverkan. Då bör man rimligen, när manutreder sjöfartspolitiken, också låta miljöfrågornaspela en viktig roll i utredningen. Om man skulleutreda biltrafiken eller liknande, skulle det varafullständigt orimligt om man inte i den utredningenskulle ha gett miljöfrågorna ett mycket stort utrymme.I direktiven nämns miljöfrågorna i en bisats, därdet sägs att sjöfartspolitikens betydelse från miljö-och säkerhetssynpunkt skall värderas. Jag saknar detkraftfulla greppet att låta miljöfrågorna isjöfartspolitiken ingå i utredandet.Man behöver bara erinra om sådana nyckelordsom Rödkoppsleden, transporterna avmiljöproblematiska ämnen på , bottenfärgenpå moderna fartyg och framför allt utsläppen ut iluften från dagens fartyg. Det är bara exempel. Dessahör hemma i ett utredande om sjöfartspolitiken. Jagtycker att man inte kan göra somkommunikationsministern valt att göra och säga:"Sjöfartens miljöfrågor skall vi även fortsättningsvisförsöka lösa inom ramen för det internationellasamarbetet." Var är det nationella ansvaret?Anf. 123 Kommunikationsminister ():Fru talman! Den långa uppräkningen avmiljöproblem som orsakas av sjöfarten skulle kunnakompletteras med de stora utsläppen av det farligabränslet - det är egentligen en dumpningfråga - pågrund av att man använder dåliga oljor.Det finns alltså mycket att ta upp. Sjöfartenssektorsansvar utreds i en annan utredning som vi justnu finslipar direktiven till. Det är den utredningensom handlar om kommunikationspolitiken totalt ochsom skall leda fram till ett nytt trafikpolitiskt beslut.Det handlar om miljöhänsyn och helhetssyn påkommunikationspolitikens område. Där kommeralltså miljöfrågorna på varje sektor att tas upp som enhuvudpunkt.Den här utredningen handlar explicit omhandelsflottan och sjöfartsstödet.Anf. 124 ():Fru talman! Det är inte riktigt sant. Det är dettasom gjorde att jag ställde den här frågan.Miljöfrågorna nämns i direktiven. Det sägs attsjöfartens betydelse från miljö- och säkerhetssynpunktskall värderas. Därmed får man in det momentet iutredningen, men inte tillräckligt. Och det är just detsom är problemet. Då kan man rimligen inte hänvisatill någon annan utredning och ett kommande arbeteoch säga: Det är där det skall göras. Här har jusignalen gått fram, här skall frågan beröras. Sedanberörs den inte tillräckligt mycket. Då blir manmycket besviken.De här frågorna måste ju få ett utrymme i enutredning som specifikt handlar om sjöfarten påsamma sätt som om man hade diskuterat biltrafiken.Att det sedan sammanförs i en sammanhållenutvärdering miljömässigt av kommunikationerna är ensak. Men här skall sjöfarten utredas.Anf. 125 Kommunikationsminister ():Fru talman! Den här utredningen handlar omvilket sjöfartsstöd som vi gemensamt skall satsa på,dvs.