prot · GH0991 · 1994-04-19 00:00:00 — Då vet markägaren vad det är förföreskrifter som gäller i kommunerna.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1993/94:421 omtelefonabonnemangAnf. 72 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagavser vidta åtgärder i syfte att ändra nuvarandekreditregler inom för tecknande avtelefonabonnemang.Enligt vad jag erfarit från hartelefonkunderna betydande krediter, eftersomfaktureringen av samtalsavgifterna normalt görs engång i kvartalet i efterskott. Mot bakgrund avtidigare stora kreditförluster, i , är Telias kreditpolicyatt alltid göra kreditprövning vid teckning avabonnemang. Denna kreditprövning görs enligt deprinciper som normalt tillämpas på marknaden.Om ingen kreditprövning kan göras, ombetalningsanmärkning finns eller om kundensinkomst är , är Teliaspolicy att kunden antingen skall skaffa enborgensman eller erlägga en depositionsavgift med3 , som kunden får tillbaka . fall kunden är student räcker det med attvederbörande kan visa intyg att man uppbärstudiemedel. I de fall kunden är arbetslös ocherhåller kontant arbetsmarknadsstöd (KAS) räckerdet med att uppvisa ett intyg att man uppbär KAS.Att fastställa kreditregler som gäller inom ABär en sak för ledningen i bolaget och ytterst förstyrelsen.Anf. 73 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret på denfråga jag framställt, men jag är långt ifrån nöjd. Fördet första andas svaret ensidigt försvar av Teliasagerande. För det andra skyller statsrådet ifrån sigpå Telia.Fru talman! Var tredje privatperson som vill öppnaett nytt teleabonnemang får nej av . De somenligt deklaration har inkomster somunderstiger anses inte vara kreditvärdiga.70 000 personer får avslag. De ges rådet attantingen skaffa sig en borgensman eller attdeponera en summa på . Är det 3 000 eller5 ? Det är olika uppgifter. Konsumentverketsäger att det är . Konsumentvägledarna ikommunerna säger att det är ett fåtal fall där mangått med på . Får man det inte att stämmanågonstans?Statsrådet bör nog sätta sig in i Telias rutiner. Jaghar studerat ett fall. Det gällde ett nystartathandelsbolag som skaffade sig ett NMT-abonnemang. Vid kontroll avbetalningsanmärkning fanns ingen anmärkning, dåbolaget var nystartat, men inte heller hos deingående ägarna vilka också kontrollerades avTelia.Några veckor efter abonnemangets öppnande vartelefonen död. Efter en kontakt med Teliaskundtjänst befanns det att kontraktet inte varpåskrivet och att depositionsavgiften var obetald.Det hade inte kommit några önskemål från Teliassida om varken det ena eller det andra.Abonnemanget öppnades åter. Två dagar senarekom kontraktet -- dock inget depositionskrav -- detskrevs på och gick med återvändande post. Efter 14dagar var telefonen åter död, ingendepositionsavgift erlagd, osv.Det är sådant här, fru talman, som gör att jag troratt statsrådet måste titta på Telias rutiner på det härområdet.Anf. 74 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det är alldeles uppenbart att dentidigare ordning som vill ha tillbaka kostade enormabelopp för dåvarande och ytterst förabonnenter. Det var de som fick betala för att maninte såg till att de som utnyttjade Televerketsinfrastruktur och kostnader verkligen betalade försig. Det gick ut över andra, betalande, abonnenter.Nu har man stramat upp detta. De tidigarekreditförlusterna på omåret har nedbringats avsevärt.De frågor som ställer till mig harjag svarat på. Det är alltså möjligt för den somstuderar att, bara genom att visa ett intyg på uppbär studiemedel, få ett abonnemang.Samma sak gäller om man är arbetslös. Det räckermed att uppvisa ett intyg för att man erhållerkontant arbetsmarknadsstöd.Det är, fru talman, fullständigt omöjligt för mig attkommentera de olika enskilda fallen ellerrutinerna. Men en sak är jag helt övertygad om, ochdet är att är ett mera kundorienterat företag än det var tidigare och att man är lyhörd för denhär typen av kritik, om den är berättigad, och också undan för undan rättar till rutinerna. Jagtror att och jag egentligen ärganska överens om att en mycket positiv utvecklingnu är på gång.Det vi har gjort, fru talman, från regeringens sida äratt öppna telemarknaden för konkurrens. Det haralltså kommit in nya operatörer. Dock kommer detatt dröja ytterligare innan vi som telekunderkommer att kunna välja på ett antal operatörer vadgäller lokalsamtal. Men är det möjligt,, att få en annan operatör än Telianär det gäller utlandssamtal. Utvecklingen gåralltså mot ökad kundanpassning.Anf. 75 ():Fru talman! Jag är inte heller betjänt av att det blirstora kreditförluster. Men jag är inte säker att som statsrådet talar omtill stor del belastar just privatkunderna, utan detkan vara andra, i första hand arbetslösa ungdomar.En sista kompletterande fråga: I informationenfrån konsumenter, kommunalakonsumentvägledare och hävdasdet att kravet på finns. Det är barai vissa fall, men skulle vara det generella.Jag kanske inte kan få något besked , men detvore bra om statsrådet kunde undersöka huruvidadet är en generell gräns på eller om det är5 . Där har jag fått varierande uppgifter såsent som i förra veckan.Anf. 76 Kommunikationsminister ():Fru talman! Inför dagens frågestund har jag fåttföljande uppgifter. I de fall där man inte kan göraen kreditprövning eller det finns enbetalningsanmärkning eller kundens inkomst ärlägre än är Telias policy att kundenantingen skall skaffa en borgensman, förälder omdet är en yngre konsument, eller erlägga endepositionsavgift på , som kunden fårtillbaka . Det är alltså den uppgift somjag har fått inför dagens sammanträde. Men jagkommer efter detta att ta reda på om det ocksåfinns andra nivåer och vad de i så fall motiverasmed.Anf. 77 ():Fru talman! Det vore bra om statsrådet kunde göraen kompletterande utredning om huruvidaKonsumentverket har fel eller ej. I övrigt skall vihålla frågan levande . Tack!Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1993/94:449 om järnvägenskonkurrensfördelarAnf. 78 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig omjag avser se till att den tunga lastbilstrafiken betalarsina samhällsekonomiska kostnader.Bakgrunden till frågan är bl.a. den planeradenedläggningen av ett antal virkesterminaler iDalarna och . har kommitöverens med SJ om en mer konkurrenskraftiglösning av transporterna på järnvägen. Omlastningav timret från lastbil till järnväg skall enligtplanerna koncentreras till fyra terminaler, frånvilka heltåg skall gå direkt till massafabrikerna.Denna effektivisering av tågtransporterna kommersamtidigt att medföra att timmertransporterna medlastbil från avverkningsplats tillomlastningsterminal ökar jämfört med tidigare.En mycket central del i trafikpolitiken är atttransporterna skall betala sina samhällsekonomiskakostnader. På lång sikt kan ökade transporter medtåg vara möjliga dels genom åtgärder som stärkerjärnvägens konkurrenskraft, dels genom enfördjupning av kostnadsansvaret inom helatransportsektorn.Det är också så att konsumenterna skall ha så storvalfrihet som möjligt när det gäller utnyttjandet avolika transportmedel och att beslut om transporterskall ske i så decentraliserade former som möjligt.Dessa grundläggande principer medför atthandlingsutrymmet för direkta ingrepp påtransportmarknaden från regeringens sida ärbegränsade.I stället för att styra en övergång av trafik mellantransportslagen genom regleringar vill jag betonamöjligheten att styra genom att i ökad omfattninganvända ekonomiska incitament.Det är riktigt som frågeställaren säger att den tungalastbilstrafiken inte bär sina samhällsekonomiskakostnader fullt ut. Kostnadsansvaret inomtransportsektorn har genomförts successivt sedanslutet av . Det är regeringens mening attett ökat kostnadsansvar är en mycket viktig del i entrafikpolitik för att minska trafikens miljöeffekteroch uppnå effektivitet i transportsystemet.Utformningen av kostnadsansvaret kan variera frånett övergripande betalningsansvar för de kostnadersom ett trafikslag orsakar till trafikavgifter somstyrmedel för enskilda resor och transporter. I dagbetalar man inom samtliga trafikslag en form avavgift eller skatt som avspeglar såväl rörligakostnader som fasta infrastrukturkostnader. Miljö-och olyckskostnader har börjat debiteras, dels viaspeciella miljöavgifter för väg-, järnvägs- ochflygtrafiken, dels via transportsektorns övrigaskatter och avgifter.En höjning av skatter och avgifter förlastbilstrafiken måste ske på ett planerat sätt. Manmåste se till att det finns alternativatransportmöjligheter så att inte resultatet blir etttransportsystem som inte kan erbjuda denkapacitet och kvalitet som efterfrågas. I vissa fallfinns inga möjligheter att föra över gods från lastbiltill järnväg därför att järnvägen inte är tillgänglig. Ivissa fall kanske järnvägen är dieseldriven och harnegativa miljöeffekter. I andra fall kanskejärnvägen inte är ett tillräckligt effektivt alternativ.Hänsyn måste också tas till de skatter och avgiftersom tas ut i andra länder. I detta sammanhang kankonstateras att ligger långt framme när detgäller att utveckla kostnadsansvaret i praktiken.Utländsk konkurrens medför, som jag ser det, måste inrikta lastbilstrafikens kostnadsansvarpå framför allt ökade rörliga avgifter. Anpassadefasta skatter är det lämpligt att kombinera medhögre rörliga avgifter enligtterritorialitetsprincipen. Detta är något som ocksåplaneras att införas i framför allt delar avCentraleuropa där den s.k. trafikinfarkten gördetta behov akut. Jag tror alltså att det framför alltär utvecklingen utomlands som på litet längre siktkommer att medföra ett fördjupat kostnadsansvarinom transportsektorn.I satsas det stort påinvesteringar i infrastrukturen. I EU omfattarplanerna mycket stora satsningar på järnvägen. Ettsnabbtågsnät för persontrafiken skall byggas upp.När det gäller godstrafiken har EU definieratknutpunkter och standarder för den konventionellajärnvägen. EU har också ett särskilt program förutveckling av kombitrafiken, dvs. en bättreintegrering av väg- och järnvägstransporter.Sverige måste aktivt delta i uppbyggnaden av ettmodernt, kapacitetsstarkt och konkurrenskraftigtsystem för järnvägstransporter i . Dennautveckling kommer både direkt och indirekt attstärka järnvägens konkurrenskraft i Sverige.När det gäller den svenska skogsindustrinslångväga godstransporter sker av exportenmed järnväg eller fartyg.Jag vill slutligen säga att järnvägenskonkurrenskraft kommer att öka genom desatsningar regeringen lagt fram förslag om i denlångsiktiga investeringsplaneringen. Sammanlagt 3miljarder kronor läggs t.ex. på att förbättra godsstråket genomBergslagen och på norra stambanan och totalt 1,6miljarder på länsjärnvägarna. Därutöver satsasunder innevarande budgetår 650 miljoner kronorpå särskilda åtgärder för sysselsättning och tillväxt.Denna åtgärd kommer att följas upp underkommande budgetår.En avreglering av järnvägstrafiken medför också enmöjlighet för lokala bolag att etablera sig ochkonkurrera om timmertransporterna på järnväg.Anf. 79 ():Fru talman! Jag tackar kommunikationsministernför ett utförligt och värdefullt svar på min fråga.Det viktigaste är att vi lever upp till våratrafikpolitiska målsättningar, som är mycket braformulerade av riksdag och regering. Vi får integöra saker som direkt motarbetar dem. I självaverket hävdar jag att vi gjort det. Jag hävdar ocksåatt EU, Europeiska Unionen, är före oss imiljövänlighet på vissa områden, exempelvis närdet gäller lastbilstrafiken.Det är tydligt att har fattat ett antalbeslut som gynnar den tunga lastbilstrafiken, påandra mer miljövänliga trafikslags bekostnad. Jagutgår från att dessa förslag kommit från regeringenoch att alltså både riksdag och regering är skyldigai detta sammanhang.Tyngre och längre fordon, än dem som EU tillåter,får trafikera våra vägar. I har vi sänktfordonsskatten för tunga lastbilar och släpvagnar,medan överväger att successivthöja den till väsentligt högre nivåer. När vi slopadekilometerskatten och ersatte den med dieselskattville vi inte att den del personbilar och andra fordonsom drivs med diesel skulle missgynnas. Vi ville juatt de skulle fortsätta med diesel. Men på något visblev det ändå fel. De tunga lastbilarna ficknämligen oerhörda konkurrensfördelar genomskattelättnader.Vägtrafiken beräknas betala 34,1 miljarder kronori trafikavgifter under /93. Men omde samhällsekonomiska kostnaderna räknas in, ochom man inkluderar luftföroreningar ocholycksavgifter, skulle man behöva ytterligare 15miljarder. Då skulle man behöva fyra till femgånger så hög dieselskatt. Övervägerkommunikationsministern att successivt trappa uppdieselskatten? Vi har sänkt den genom att tabort kilometerskatten. har vi alltså intearbetat in miljöaspekterna när det gäller dessatunga lastbilar.Anf. 80 Kommunikationsminister ():Fru talman! I mitt svar framhöll jag att de åtgärdersom tas för att kostnadsanpassa de olikatrafikslagen måste ske planerat; de måste dock ske,och planeringen måste startas. Det har gjorts.En för snabb ökning av transportkostnaderna iexempelvis eget hemlän, medt.ex. en fyr- femdubbling av dieselskatten, skulletyvärr föra med sig att avverkningsgränsen skulleflyttas ned mot kusten dramatiskt. Nettoeffektenskulle bli ökat globalt transportarbete, med importav timmer från i första hand , i andra handChile. Det är denna balansgång man har att gå.Frågan om våra långa och tunga fordon har dessbättre utretts mycket kraftfullt. TFK har kommitmed en utmärkt utredning om det. Den visar att omvi skulle sänka den tillåtna längden av fordonen till18,35 m i skulle detta innebära en ekologiskkatastrof. Det skulle innebära en ökning avkoldioxidutsläppen med , 20 %.Det skulle innebära en ökning avkväveoxidutsläppen . Det skulleinnebära en ökning av den svenska industrinstransportkostnader med ca omåret. Allra värst skulle skogsindustrin drabbas, ochdet skulle i praktiken slå ut många av deskogsbönder som exempelvis finns i närdet gäller deras möjligheter att leva i den delen avlandet.Den balansgången, fru talman, måste vi ha i minnetnär vi tar itu med trafiksektorns mycket svåramiljöproblem, vilket vi gör med full kraft. kommer i början av junimånad att lägga fram sitt betänkande, och varjetrafikslag skall i praktiken få ett handlingsprogramom hur man skall uppnå de mycket tuffa miljökravsom denna riksdag ställt.Anf. 81 ():Fru talman! Jag tackar för det ytterligare svar jagfick. Jag inser att det är oerhört viktigt attregeringen ser på detta problem ur enhelhetssynvinkel. Det är komplicerat, och det ärmånga faktorer som måste vägas in.Men i kommer man nu att få uppleva hurtunga timmerbilar kommer att köras parallellt medbefintliga järnvägsspår. Det är mycket svårt attförstå. Det finns två tänkbara möjligheter till detta.Antingen tar för mycket betalt, så atttågtransporterna har blivit olönsamma, eller ocksåhar lastbilstrafiken gjorts mer lönsam; tidigareanvände man sig mer av tåg. Hur kan vi se till attinfrastruktur med timmerterminaler -- som faktiskthar framtiden för sig när vi får helhetsgreppet ochär färdiga med vår anpassning till miljön -- underövergången inte tas bort?Anf. 82 Kommunikationsminister ():Fru talman! Ett av de stora problemen är att ettstort statligt verk möter konkurrensen avhundratals lokala småföretagare, som trafikerarvåra vägar. Regeringen har lagt fram en propositioni denna kammare som går ut på att avreglera.Möjligheten att trafikera vår finajärnvägsinfrastruktur med fler operatörer än enbartSJ bör finnas. Det finns redan ett antal exempel,bl.a. Tågåkeriet i som är stationerati . Dess verksamhet går ut på att somunderentreprenör till SJ dra fram mer gods ochminska kostnaderna. Det ökar möjligheten attutnyttja järnvägsinfrastrukturen.Jag tror att vi fullt ut måste låta dennasmåföretagsverksamhets idéer också få komma tilluttryck i inte minst de perifera delarna avjärnvägsnätet. Det krävs kreativitet för konkurrensmed vägtrafiken.Anf. 83 ():Herr talman! Problemet är bara det, att innan vi harhunnit få helhetsgreppet och anpassa oss så att detblir bra ur alla synpunkter har kanske en delmöjligheter tagits bort som visade sig varalönsamma i det långa loppet.Jag undrar därför om kommunikationsministern nuär villig, med anledning av beslut när detgäller kretsloppstänkandet, att gå ett steg upp i detvi brukar kalla för trappa. Det innebär börjar ta upp samtal med företagen då desjälva inte tar sitt miljöansvar. Man kunde höraefter med Stora och , som har ,om de inte har möjlighet att skjuta upp sina planer,med tanke på att det kommer att blidyrbarare med lastbilar när det finns tåg. Dessutomborde man tala med SJ om att det kanske intebehövs full kostnadstäckning just för detta. Tåg äralltid bättre än lastbil, särskilt om tågenelektrifieras och inte körs med gamla dåligadiesellok.Anf. 84 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag lyssnade på miljöministern här ikammaren , och han sade då i eninterpellationsdebatt i samma ärende:''vill jag konstatera att det naturligtvis ärett memento att transportörerna i det här falletkommer att utnyttja diesellok istället för -- -- --. ''Det är alltså så, som säger, attdet förekommer även dieseldrift på spåren.Låt mig bara berätta för attbåde Stora och , såvitt jag har erfarit, harträffat de berörda kommunerna och informerat omatt man är beredd att skjuta på avtalet. Det harredan bildats en arbetsgrupp mellan Länsstyrelseni och kommunerna för att se övermöjligheten att bibehålla en större del av godset påjärnväg. Jag tror alltså att den utvecklingen är pågång.Anf. 85 ():Herr talman! Det är oerhört glädjande att vi kanskeser en ljusning här. Jag vill också tillägga attprivatiseringen, som kommunikationsministern togupp sist i sitt svar, är en mycket viktig väg. I , som kör lönsam godstrafik på5 mil järnväg, som SJ hade tänkt sluta med helt. Attmöta de många små lastbilsföretagen med mångasmå tågföretag måste vara framtiden, och sedan fårman se vad som är mest konkurrenskraftigt. Jaghoppas verkligen att den proposition som ligger iriksdagen nu kan antas, inte minst frånmiljösynpunkt, och att en avreglering av SJ kankomma till stånd.Anf. 86 Kommunikationsminister ():Herr talman! I den delen är jag helt överens. Vi anser naturligtvis båda tvåatt den historiska satsning som görs på desvenska järnvägarna -- den största ,där de svenska skattebetalarna satsar 40 miljarderkronor på att rusta upp det svenska järnvägsnätet --innebär att det är rimligt att vidta åtgärder så att detblir ökad järnvägstrafik och ökad användning avjärnvägen, inte minst när det gäller småskaligagodstransporter, som kan dra ner till de storastråken. Jag tror att SJ under mycket lång tidkommer att vara den allra effektivaste och bästaoperatören i det här fallet.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1993/94:451 om avstängdavägar på grund av tjällossningAnf. 87 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser att vidta så att färre vägarstängs av under tjällossningen ett annat år.Under de senaste åren har beslut fattats omkraftfulla satsningar i investeringar och upprustningav trafikens infrastruktur. Regeringen beslutadeden om en investeringsplan för detnationella stamvägnätet och övriga riksvägar somomfattar . Detta beslutkommer att innebära en avsevärd standardhöjningpå stamvägnätet och de övriga riksvägar som ingåri planen.Regeringen har även fattat beslutom betydande drifts- och underhållsåtgärder.Utöver det ordinarie anslaget till drift ochunderhåll av statliga vägar anvisades 1992 nästan3,för underhållsåtgärder ochinvesteringar i länsvägar. Åtgärderna syftade till atttillgodose underhållsbehovet på i synnerhet demindre vägarna och till att skapa sysselsättning.I samma syfte föreslog regeringen attytterligare borde anvisas förunderhållsåtgärder på länsvägar och länsjärnvägarunder den kommande tvåårsperioden. Åtgärdernainriktades liksom tidigare motsysselsättningsintensiva objekt.De särskilda medel för sysselsättningsskapandeåtgärder om som haranvisats har möjliggjortomfattande insatser på länsvägar ochlänsjärnvägar. På länsvägarna har behovet avbärighetsåtgärder uppmärksammats särskilt,eftersom de mindre vägarna ofta drabbas avbärighetsproblem, och därigenom harmöjligheterna att åtgärda problemen medavstängda vägar ökat.Anf. 88 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret på minfråga.Jag ställde frågan därför att av vägarnahemma i just nu är avstängda pågrund av tjällossningen. I är situationenännu värre, där inte mindre än hälften av vägnätetär avstängt och omöjligt för tung trafik, av sammaskäl. Det innebär naturligtvis avsevärdaekonomiska förluster för både åkarna och deraskunder och ytterst för oss alla.Nu redovisar kommunikationsministern en radåtgärder som denna regering har vidtagit för attförbättra vägarna och skaffa fram jobb, och det ärbra. Men hur snabbt kommer dessa åtgärder att fåeffekt? Kommer vi t.ex., om det blir en normalvinter, att ha färre vägaravstängda i och till följdav de satsningar som regeringen har gjort?Anf. 89 Kommunikationsminister ():Herr talman! ställer en mycket konkretfråga, och jag vågar inte ge ett rakt svar på den. Jagkan ändå säga, att under den här periodengenomförs och avslutas 2 000 vägobjekt, och påriksdagens bord ligger nu förslag om 2,4 miljarderkronor till att börja med. Dessutom kan jag avslöjaför att det i den kommandekompletteringspropositionen anvisas ytterligare ettavsevärt belopp för den här typen av åtgärder.Detta sammantaget gör att jag har mycket godaförhoppningar om att det kommer att varaen bättre situation på en hel del vägar. Det beror tillstor del också på vilken typ av vinter det blir. Viskall vara medvetna om att den vinter som vi harbakom oss i Syd- och var en av desvåraste , och det har medfört att mångavägar har blivit ovanligt hårt drabbade undertjällossningen.Anf. 90 ():Herr talman! Det är klart att situationen beror påhur vintern blir . Jag frågade om vi vid ennormal vinter kommer att ha färre vägar avstängdai och . Låt oss hoppas attdet blir så som kommunikationsministern säger.Bra och fungerande kommunikationer är juutomordentligt viktiga för näringslivet, inte minst iett så industridominerat län som , därvägstandarden generellt sett faktiskt är sämre änriksgenomsnittet. Som det nu är, kan det inte fåfortsätta. Situationen är naturligtvis besvärlig.Anf. 91 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag vill återigen säga till regeringen är mycket medveten om detta.Denna regering har redan gjort en mycket storsatsning på de mindre vägarna, med över 6miljarder kronor, utöver ordinarie anslag genom ettantal olika paket. Jag nämnde också att det i denkommande kompletteringspropositionen anvisasett avsevärt belopp för att ytterligare stärka framförallt den här delen av vägnätet. En avhuvudanledningarna bakom denna satsning ärockså att ge sysselsättning.Anf. 92 ():Herr talman! Jag noterar alltså attkommunikationsministern är medveten om attvägstandarden i är sämre änriksgenomsnittet. Så kan det inte få fortsätta ilängden.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1993/94:400 omelevavgifterAnf. 93 (m):Herr talman! har frågat mig påvilket sätt jag avser åtgärda vissa påstådda brister iSkolverkets arbete med att utvärderaelevavgifternas skälighet vid de friståendeskolorna.Enligt skollagen får fristående skolor som godkäntsför skolpliktens fullgörande endast ta utelevavgifter som är skäliga med hänsyn till desärskilda kostnader som skolan har, förutsatt attkostnaderna kan anses rimliga för verksamheten.Om en skola tar ut oskäligt höga elevavgifter, skallSkolverket besluta att skolan inte skall få rätt tillkommunala bidrag.Det är uppgift att granskaelevavgifterna. För redan godkända friståendeskolor sker granskningen dels inom ramen förSkolverkets tillsyn, dels genom den uppföljning ochutvärdering, som de fristående skolorna är skyldigaatt delta i.Tillsynen innebär bl.a. att varje enskild friståendeskola granskas första gången efter detatt skolan blivit godkänd, om inga särskilda orsakerfinns att genomföra tillsynen tidigare.Uppföljningen och utvärderingen sker genom deinsamlingar av uppgifter från skolhuvudmännensom gör .