prot · GI0914 · 1994-10-25 00:00:00 — Man kan nu befara att det skullekunna driva upp till vår kust med havsströmmarna.Det kan då bli tal om mera noggrann sanering. Dethandlar således inte bara om att plocka skräp.Det kostar naturligtvis mycket pengar att få bortskräpet och sanera. Det är inte skäligt attkustkommunerna ensamma skall stå för dessakostnader.Efter att ha hört statsrådets svar skulle jag merakonkret vilja ha reda på - med tanke på den oro somfinns - vilka konkreta åtgärder miljöministern villvidta och i framtiden.Anf. 69 Miljöminister ():Fru talman! Det här handlar om att vi både skallåtgärda grundproblemet - nedsmutsningen till havs -och symtomen - att stränderna blir smutsiga ochskräpiga.Som jag sade arbetar internationellt meddenna fråga. Jag tror att det är mycket viktigt att vifortsätter med det arbetet. Nationellt handlar det bl.a.om att ställa beredskapsmedel till förfogande. Det ärså kommunerna har arbetat hittills.Frågeställaren säger att det finns anledning till oro,men jag tror inte det. Mina uppgifter säger att det intefinns någon anledning till oro. Det här kommer inteatt ändras. Det kommer att finnas beredskapsmedeltill förfogande för dessa uppgifter även i framtiden.Anf. 70 ():Fru talman! Det statsrådet säger är mycketglädjande och helt riktigt - det gäller att komma åtsjälva nedskräpningskällan.Jag skulle ändock vilja dra en parallell tilloljesaneringen. Vi kan se på fördelningen av ansvarmellan olika myndigheter. har ansvaretför förebyggande åtgärder. ansvararför miljöräddningstjänst till sjöss. Det ankommer påkommunerna att bekämpa olja eller kemikalier somhar flutit i land. Gränsen går i princip vid strandlinjen.Enligt räddningstjänstlagen är kommunerna undervissa förutsättningar berättigade till ersättning frånstaten för sanering vid oljeutsläpp.Anser miljöministern att det kan finnas skäl attgöra en ändring av lagen så att man kan få ersättning,liknande den som utgår vid oljesanering, vid saneringoch strandstädning i övrigt?Anf. 71 Miljöminister ():Fru talman! kan jag inte - särskilt inte medtanke på de ekonomiska villkor vi lever under -utlova "nya" pengar eller lagändringar som skulle gedetta område större ekonomiska resurser. Däremotkan jag upprepa att mina kontakter säger att finnsprecis samma möjligheter att upprätthållaberedskapsresurser som tidigare.Anf. 72 ():Fru talman! Det är glädjande att det kommer attutgå någon form av ersättning eller hjälp - detbehöver inte handla om pengar. Det behövs hjälp föratt man skall kunna få bort skräpet.Eftersom det i de flesta fall inte går att finnanågon som är skyldig till nedskräpningen gäller det attförsöka påverka människorna i och i vårnärmiljö i . Jag hoppas att miljöministern fårmöjlighet att tillsammans med miljöministrarna i EUaktivt arbeta för detta. En början på det internationellaarbetet kan vara att presentera den kartläggning somNaturvårdsverket har gjort.Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på fråga 1994/95:94 om slutförvaringav kärnbränsleavfallAnf. 73 Miljöminister ():Fru talman! har frågatjordbruksministern om vilka åtgärder hon tänker vidtaför att arbetslöshetssiffrorna inte skall styra beslut omvar förstudier om konsekvenserna av förvaring avutbränt kärnbränsle skall göras. Arbetet i regeringenär så fördelat att det ankommer på mig att svara påfrågan.Vid de beslut som regeringen kommer att fattamed anledning av lokaliseringen av ett slutförvar avanvänt kärnbränsle och kärnavfall kommer enbartsäkerhets- och strålskyddsfrågorna att ha betydelse.Behovet av sysselsättning kommer inte att påverkaregeringens beslut.Regeringen kommer att ta ställningtill det kompletterande forskningsprogram - FUD-program 92 - som SKB lämnat in till Statenskärnkraftinspektion och som är föremål förremissbehandling. Regeringen avser då att fatta beslutom riktlinjer beträffande kriterier och metoder för valav platser lämpliga för slutförvar, till vägledning försåväl SKB som myndigheterna.Anf. 74 ():Fru talman! Jag vill be att få önska miljöministernvälkommen till . Jag hoppas att det skall gåbra med avfallsförvaringen, både när det gällermaskar och annat avfall.Jag vill tacka så mycket för svaret. Det är bra attdet nu så tydligt kommer fram att miljöministern ochregeringen anser att det enbart är säkerhetsaspektenoch strålskyddsfrågorna som skall avgöra var avfalletskall förvaras. Jag håller helt med om att det ärviktigt.Frågan om förvaring av kärnavfall är en del avkärnkraftsfrågan. Vi väntar fortfarande på ett svar påhur det skall bli med den. Det talas mycket tyst omkärnkraftsfrågan . Det är självklart att det mestansvarsfulla är att minska mängden avfall. Det görman genom att påbörja avvecklingen.Bakgrunden till min fråga är att två kommuner,som inte är kärnkraftskommuner, har ansökt omen förstudie för förvaring av utbränt kärnbränsle. Detgäller Malås och kommuner iVästerbotten. jurister har sagt attdet är självklart att kommuner som visar intresseligger litet bättre till när det är dags för det avgörandebeslutet. Det är då allvarligt att det ärarbetslöshetssiffrorna som har tvingat dessa bådakommuner att ta detta steg. I var majoritetenmycket knapp. Ordförandens utslagsröst fälldeavgörandet att man skulle begära att få en studiegjord.Det finns ju en risk att man har gjort ett misstagsom man kommer att få betala väldigt dyrt för någongång . Därför vill jag fråga om man kangarantera att det här misstaget - många tyckernämligen att det var just ett misstag som har fåttkonsekvenser som som man inte riktigt kunnat förutse- inte skall ligga till last för de här kommunerna närman slutligen skall avgöra var avfallet skall förvaras.Anf. 75 Miljöminister ():Fru talman! Jag kan bara än en gång understrykaatt en beredningsprocess pågår. Det är än så längebara SKB som har ansvaret för beredningen när detgäller och . Det har ännu inte gått sålångt att det ens handlar om att förbereda det konkretabeslutet. Självfallet är det bara säkerhetsaspekter -inte sysselsättningsskäl - som ligger till grund förregeringens beslut.Anf. 76 ():Fru talman! I den ena kommunen är förstudienklar. Den är inte fullt klar i den andra kommunen.Man måste självfallet granska förstudierna väldigtnoga när man skall se till hur man skall ta nästa steg.Här finns det ett stort problem, eftersom det rörsig om små och fattiga kommuner. Det finns intepengar för att göra den här granskningen.Jag vill ställa en kompletterande fråga tillmiljöministern: miljöministern beredd att se till attdet blir en annan instans än SKB som utförgranskningen av förstudierna? Det kan ju rimligeninte vara lämpligt att det är den instans som har gjortförstudien som också skall granska dess lämplighet.Anf. 77 Miljöminister ():Fru talman! Än så länge rör det sig som sagt baraom förstudier. Men när SKB har kommit så långt isina studier att man skall börja pröva frågan om val avplats skall det prövas dels enligt naturresurslagen, delsenligt kärntekniklagen. Det är regeringen som i bådafallen fattar beslut, som jag sade. Man kommernaturligtvis att involvera berörda parter. Då är det intelängre bara SKB som är ansvarigt förberedningsprocessen, utan då kommer fler att varamed i beredningsprocessen.Anf. 78 ():Fru talman! Jag tackar för det svaret. Jag kommeratt följa den här frågan noggrant.19 § Svar på fråga 1994/95:103 om bevarandeav fjällnaturenAnf. 79 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig om jagavser att ta initiativ till en samlad strategi förutarbetande av ett hållbart nyttjande av fjällnaturen.Ett av problemen när det gäller markanvändningeni fjällvärlden är att det är så många aktörer som haranspråk på nyttjande av fjällen. har skildamyndigheter olika uppgifter att bevaka när det gällerutvecklingen i dessa områden.Naturvårdsverket har i samråd med bl.a.Jordbruksverket, inom ramen för konventionen ombiologisk mångfald, redovisat en svensklandsstudie med en beskrivning av läget för denbiologiska mångfalden i . I landsstudienbeskrivs bl.a. påverkan på mångfalden i fjällen genomrenskötsel, jakt och skotertrafik samt indirektaexploateringseffekter i fjällen som vägar ochliknande.Regeringen har uppdragit åtJordbruksverket att utarbeta aktionsplaner förbiologisk mångfald avseende bl.a. rennäringen.Uppdraget skall redovisas senast den 1 juli 1995.Jordbruksverket har redovisaten plan för renbetesinventeringar och lämpligametoder för inventeringarna. Utredningen bereds förnärvarande inom Jordbruksdepartementet.Sedan i somras pågår ett för ,Världsnaturfonden och länsstyrelserna i Kopparbergsoch gemensamt projekt med att följavegetationens utveckling i fjällen, främst på kalfjället.Man avser att tolka och jämföra nytagna flygbildermed sådana som togs . Preliminäraresultat av projektet väntas , ochslutresultat väntas om två år.Inom bereds treutredningar rörande användningen av snöskotrar,nämligen Skoterkörning på jordbruks- och skogsmark,Snöskotern i naturen och Projekt för översyn avskotertrafiken. Berörda länsstyrelser har vidare fått iuppdrag att göra en översyn om utökat skydd motbuller från snöskotrar och flyg i vissa fjällområden.Frågorna om barmarkskörning och småviltsjaktbehandlades av under den förramandatperioden.Det framgår av vad jag nu har sagt att en hel delaktiviteter pågår som har direkt beröring mednyttjandet av fjällnaturen.Jag instämmer i att frågan om den på sina hållsargade fjällnaturen är en synnerligen viktig fråga.Mot bakgrund av den nuvarande situationen inomvissa delar av fjällvärlden kommer jag att ha som enav mina prioriterade uppgifter att noga följautvecklingen.Som svar på fråga vill jagavslutningsvis säga att jag har för avsikt att snarastinhämta en samlad problembeskrivning. Ett sådantunderlag måste föreligga för att jag skall kunnaföreslå åtgärder som kan leda till attmarkanvändningen i fjällvärlden inte utövas på ettsådant sätt att effekterna blir större än vad naturen tål.Anf. 80 ():Fru talman! Jag vill tacka miljöministern försvaret som jag i stort sett tycker är bra. Det är heltriktigt att det här finns många aktörer. Det är därmedfaktiskt ett väldigt komplext problem att lösa. Somensam minister har man kanske inte ens överblicköver hela fältet.Som miljöministern själv påpekade anser faktisktVärldsnaturfonden och naturskyddsföreningarna attt.o.m. småviltsjakten, som det också hänvisas till häroch som vi beslutade om förra mandatperioden, kanvara ett problem för den ekologiska balansen. Inteminst när det gäller jaktfalk, fjällräv och kungsörnpekar man på de faror och risker som finns utöver vadsom självfallet gäller rennäringen och som direktberör samerna.Samerna känner sig ju trots allt litet överkörda iden här frågan. De skulle väldigt gärna vilja vara medoch presentera ett samiskt alternativ. Det hade varitintressant om miljöministern hade någon syn på dethär med det samiska alternativet, nämligen attsamebyarna eller kan ges enmöjlighet att, vid en utvärdering av småviltsjakten fåta över handläggningen av en utökad småviltsjakt. Deborde få det psykologiska lyftet och stödet som detändå innebär att ändå få vara med att administrerafrågan. Det vore intressant att få höra ommiljöministern har någon syn på den frågan, som juändå berör det här litet grand.Anf. 81 Miljöminister ():Fru talman! En av mina första åtgärder sommiljöminister var faktiskt att begära ett underlag omsituationen i fjällen. Jag blev litet chockerad när jagsåg hur många händer ansvaret var spritt på.Det är bra att många känner sig ansvariga. Mendet är också en fara i att många känner sig ansvariga.Det är ju då svårt att få en samlad problembild.När det gäller just småviltsjakten är det nog ihuvudsak min kollega jordbruksministern som måstesvara på det. Men personligen kommer jag att göraallt, inklusive att titta på frågan om småviltsjakten, föratt få fram en samlad problembeskrivning så att visedan också kan ta fram ett samlat åtgärdsprogram.Eftersom jag tillhör de stora tillskyndarna avallemansrätten tycker jag också att det är viktigt noga ser över de problem som bl.a.allemansrätten ibland kan föra med sig.Anf. 82 ():Fru talman! I dagspressen de senaste veckornahar vi kunnat läsa just vad allemansrätten för med signär det gäller slitage och erosionsproblem på marken,inte minst i många av fjällområdena i ochi Jämtland.Det är självklart att det inte bara handlar om bullernär det gäller snöskoter och över huvud tagetfyrhjulingar ute i naturen. Det handlar om mycket merän buller. Det handlar självfallet om fritidsintresset idet här fallet skall få väga tyngre än rennäringen närdet gäller att nyttja markerna. Det här är naturligtvisett problem som kräver ett samlat grepp.När det gäller betesinventeringen, som ocksånämns här, har självfallet samebyar - inte minstTännäs sameby, och vi har haft besök ibostadsutskottet av representanter från denna sameby- bekymmer med sina marker och med att över huvudtaget ha tillräckligt med renbete. Renbetet sliterväldigt mycket på markerna. Det är markfrågor sombehöver lösas. Det behövs stöd frånJordbruksdepartementet och från regeringen för attlösa markfrågorna i sameby t.ex. Väger manin sådant här i tankarna, miljöministern? Tydligen harju miljöministern övervägt detta.Anf. 83 Miljöminister ():Fru talman! Jag kan inte ge så konkreta besked . Jag kan bara säga att det blir en av de mångafrågor som vi får titta på när det gäller hur vi skallklara fjällnaturen.20 § Svar på fråga 1994/95:105 om enmiljöbalkAnf. 84 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig om vilkaändringar jag ämnar göra i ett nytt förslag tillmiljöbalk.Det återkallade miljöbalksförslaget var intetillräckligt tydligt i fråga om det skydd för miljön sombör gälla inom olika sektorer. Ambitionen bör ocksåvara att den kritik som Lagrådet framförde börtillgodoses. De frågor som mot bakgrund häravuppkommer bör belysas särskilt. Frågan ommiljöbalkens utformning bereds därför vidare.Anf. 85 ():Fru talman! Jag vill börja med att tackamiljöministern för svaret. Dess värre var det i stortsett helt innehållslöst.Min fråga grundar sig på vad miljöministerntidigare har sagt om . Den kritik som jaghar uppfattat att har mot denna miljöbalkgäller att vattenlagen saknas och attmiljöorganisationerna skulle få talerätt.På dessa punkter hade vi lätt kunnat finnavarandra. Det är väl inte obekant att kds har riktat endel kritik mot det liggande förslaget som ärlikalydande med den som jag har hörtmiljöministern uttala?Hur ligger det till med vattenlagen? I detbetänkande som lade fram vardet faktiskt kds som drev frågan om att vattenlagenskulle vara med. Socialdemokraterna stöttade inteförslaget då. kan vi bara konstatera att det skulle taoändligt att få fram en miljöbalk omvattenlagen skall inkorporeras. Det handlar om fleraår. Det hade varit bra om vi hade gjort det från början.Jag tycker minst sagt att det låter märkligt att man nuvill göra det när man har motarbetat det.Frågan om miljöorganisationernas talerätt hade viockså kunnat lösa. En majoritet i kommittén var för iden frågan. Jag tror att det även finns en sådanmajoritet här i kammaren. Det hade varit lätt att göradessa justeringar i utskottsbehandlingen och ikammaren.Frågan är varför miljöministern på detta sättmedvetet försenar hela lagstiftningsarbetet. Närkommer vi att få ett eventuellt nytt förslag påriksdagens bord?I det svar som jag fick sades det ingenting omvilka konkreta punkter det handlar om. Jag skullegärna vilja veta mer konkret vad ministern vill ändrapå i . Jag väntar fortfarande spänt på ettsvar.Anf. 86 Miljöminister ():Fru talman! Baserat på vad sägertror jag att vi kommer att få lätt att komma överensom den nya miljöbalken.Det handlar konkret bl.a. om en sammansmältningav miljö- och hälsoskyddssreglerna och om delar avvattenlagen som rör miljön, som bör finnas imiljöbalken. Det handlar om att det bör finnas enkoppling till de areella näringarna i ochom miljöorganisationernas talerätt, som . Det handlar också om det som Lagrådetsade, nämligen att man bör samordnastraffbestämmelserna i miljöanknutna lagar utanförmiljöbalken.Detta är tillräckligt många och svåra frågor. Detgår tyvärr inte att ta upp alla dem i samband medutskottsbehandlingen. Om det hade gått hade jagnaturligtvis valt den vägen.Jag räknar med att dessa förändringar innebär attbalken kommer att försenas ett till ett och ett halvt år.Det är beklagligt, men det är viktigare att det blir enbra miljöbalk, även om den kommer något senare, änatt det blir en dålig och otydlig miljöbalk.Anf. 87 ():Fru talman! fick vi ett första konkret besked.Det gäller tidpunkten. Det skall alltså kunna dröjaända upp till innan vi har ett nyttförslag liggande på bordet.Det innebär att ett ikraftträdande kanske kommeratt kunna ske . Detta är ettbesked som jag tror att inte minst undraröver. Såvitt jag förstår var endaegentliga krav, när ni diskuterade iregeringsförhandlingarna, att denna miljöbalk skulledras tillbaka. Det är i sig mycket märkligt, i och medatt vi nu har fått fram ett samlat förslag till enmiljölagstiftning.De punkter som nu räknar upp låterväldigt komplicerade, men både och jagvet att underlaget finns. Det finns i Lagrådet. Detfinns i förarbetena i Miljöskyddskommittén.Om den politiska viljan hade funnits att finna enuppgörelse hade vi kunnat ordna det, men vet vibesked. Miljölagstiftningen kommer att dröja. Detkommer inte att bli en modern och effektivsamordnad miljöbalk . Det hade kunnat gåfortare om vi hade kunnat få en behandling här. Dettatror jag är ett besked som inte minst miljörörelsen ärmycket negativ till.Anf. 88 Miljöminister ():Fru talman! Problemet är att vi över huvud tagetinte hade fått en modern och bra miljölagstiftning omvi bara hade gjort några smärre korrigeringar i denföreslagna . Förslaget var inte i ett sådantskick.För att få en sådan lagstiftning är vi tvungna attgöra om en del av arbetet. Därvid kommer vi att tahänsyn till en hel del av den kritik som bl.a. kds hademot det urvattnade förslag som lades fram ommiljöbalken.Jag tror att kommer att vara nöjdmed att se en miljöbalk som är betydligt bättre än denföreslagna.Vi räknar alltså med att ikraftträdandet kan bliförsenat ca . Vi kommer inte att göra störreförändringar när det gäller än att detfortfarande kommer att handla om en rimligtidsperiod.Det är fullständigt omöjligt att göra så pass storaändringar i utskottsbehandlingen, om man inte villriskera att det blir en dålig lag.Anf. 89 ():Fru talman! Alla som ser huvudbetänkandet ochytterligare ett antal betänkanden som har kommit frånMiljöskyddskommittén måste ändå inse att det harlagts ned ett omfattande arbete. Det har skrivits braförslag. Det handlar om ett sätt att ändåsammanjämka olika lagstiftningar för att det skall blien effektiv miljölagstiftning.Ingen har väl i detta arbete trott att miljöbalkenskulle bli fullkomlig redan från början? Jag tror kommer att få revidera och förbättra.Det allvarliga är nu att det blir en sådan försening.Det innebär att det inte blir en samordnadmiljölagstiftning. Det blir inte en skärptmiljölagstiftning. Det blir inga verkande rättsregler.På en rad punkter innebär det att det kommer att ståstill på miljöområdet ytterligare, som miljöministernsäger, minst ett och ett halvt år.Jag hinner säga ytterligare en sak. Det gällerpreskribtionstiden för miljöbrott. Vi var överens iMiljöskyddskommittén när det gällde den frågan. Detfanns en majoritet för att den preskribtionstiden skulleförlängas. Den frågan har jag saknat i detta förslag.Jag hoppas att miljöministern vill ta med den.Anf. 90 Miljöminister ():Fru talman! Det är glädjande att vi kommer attfortsätta att bereda . Då finns detmöjligheter att göra ytterligare kompletteringar av detslag som föreslår. Därmed är jag, somsagt, övertygad om att det kommer att bli en betydligtbättre miljöbalk.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1994/95:20 om avvisning avbosnier till KroatienAnf. 91 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omdet är säkerställt att inga bosnier med kroatiska passsom avvisas från till sänds vidare tillBosnien.Jag vill börja med att påpeka att den kategoriasylsökande som syftar på såväl harbosniskt som kroatiskt medborgarskap. Om de intevore kroatiska medborgare skulle de inte erhållakroatiska pass.Jag vill även påpeka att såväl regeringen som deansvariga myndigheterna, ochUtlänningsnämnden, noga följer utvecklingen i detf.d. Bl.a. har delegationer medföreträdare för såväl sommyndigheterna besökt för att vinna klarhet iden fråga som ställt. Det har isamband med dessa besök från kroatiskt hållförsäkrats att ingen med kroatiskt medborgarskaptvångsvis sänds till . Ett sådanttvångsvis återsändande skulle vara i strid medkroatisk lagstiftning. utrikesminister har ibrev till Kroatienambassadör framhållit attKroatien tar emot alla kroatiska medborgare och tarhand om dem oavsett var de varit bosatta. och myndigheterna har vidarevarit i kontakt med ,, m.fl.internationella organ och har av dessa inte fåttuppgifter som på någon punkt motsäger de uppgiftersom kroatiska företrädare lämnat.Mitt svar blir därför att inga bosnier med kroatisktmedborgarskap tvångsvis sänds vidare från Kroatientill sedan de avvisats frånSverige till . Jag vill avslutningsvis återunderstryka att regeringen liksom ansvarigamyndigheter noga följer frågans utveckling.Anf. 92 (m):Fru talman! Jag tror att frågan är mer kompliceradän vad det här svaret kan ge vid handen. Många avbosnierna med kroatiska pass har fått passen som ensorts livlina. De kan inte komma ut ur Bosnien pånågot annat sätt. Eftersom de är kroater boende iBosnien har de också fått en chans att få bosniskapass.Det är intressant att notera att de av kroaterna intebetraktas som fullvärdiga kroatiska medborgare utansom kroater boende i Bosnien. Det innebär att de intehar något fullgott skydd när de återförvisas.Det stämmer att representanter frånmyndigheterna nu har varit där nere. Ambassadörenger sina rapporter. Jag har också en rapport frånCaritas som var nere . Jag tror attCaritas har redovisat sina synpunkter tillinvandrarministeriet. har också varit påInvandrarverket här i dag.Jag vill säga att det icke är säkerställt att bosniermed kroatiska pass i praktiken inte återsänds tillBosnien. Det sker inte med tvång, kedjor ochhandfängsel. Det sker därför att de inte bereds enmöjlighet att i praktiken vistas i när de harkommit dit ner.Frågan är om inte kroaterna egentligen betraktarde kroatiska områdena i Bosnien såsom varande justKroatien. Därför tycker de att de kan sända tillbakadessa personer till Bosnien.Jag menar att det inte är säkerställt. Jag hoppas attinvandrarministern är beredd att här uttrycka enförhoppning att få upp några fall till praxisbedömningså att invandrarministern kan få titta på detta igen.Anf. 93 Statsrådet ():Fru talman! I våra undersökningar och dekontakter som vi haft i dessa sammanhang har det inteframkommit, som jag redovisade i mitt svar, någrasom helst grunder för att kunna säga att det sker etttvångsvis återsändande. Däremot vet vi att det finnsmänniskor som återvänder frivilligt.De försäkringar och de rapporter som vi har fåttbåde från regeringshåll i och frånmyndigheter och organisationer har varit entydiga,och det är att det inte sker några tvångsvisaåtersändanden.Vi har ingenting annat att gå på än alla dessauppgifter, och de är samstämmiga. Därför menar viatt vi har säkerställt att det inte sker några tvångsvisaåtersändanden.Anf. 94 (m):Fru talman! Låt oss först konstatera att vi möjligenskulle kunna vara överens på en punkt, nämligen attde bosnier med kroatiska pass som finns i Kroatieninte har samma medborgerliga rättigheter som dekroater som är uppväxta och har bott i . Detfinns alltså en viss skillnad, och det tror jag vi kanvara överens om. Det är det ena.Det andra är att avvisade bosnier med kroatiskapass inte får chans till ett uppehälle, möjligheter tilljobb eller möjligheter till vistelse. har sagt att människor kan återvändatill de säkra områdena inne i Bosnien, även om de harkroatiska pass, och man gör allt för att de skallkomma dit. Det framgår mycket klart av den rapportsom har givits.Detta gör att vi nog skall betrakta den här fråganmycket mer noggrant och inte bara hålla oss tillsemantik.