prot · GI0912 · 1994-10-20 00:00:00 — Därför kommer detbidragssystemet att ändras.Vår målsättning är att skapa ett bidragssystem förde fristående skolorna som tar hänsyn till de behovsom de elever har som går i olika skolor och deåtaganden som olika skolor tar och som gör detmöjligt att kombinera valfrihet med rättvisa. Detförutsätter att inga skolor har rätt att ta ut avgifter.Det är också viktigt att kommunerna får en rimligchans att ta ansvar för hela sitt skolväsende och har enmöjlighet att utöva tillsyn över de privata skolor somfinns inom deras område.Det har ställts en del frågor till mig i debatten.Jag skulle vilja kommentera frågan om att visocialdemokrater skulle ge oss på de privata,fristående skolorna och skapa orimligt dåligaekonomiska villkor. Vi har anklagats för det idebatten.Jag tycker att vi skall komma ihåg att ocksåkommunala skolor har en mycket svårekonomisk situation. Det finns en rad kommunalaskolor som man tvingats lägga ned därför att pengarnainte räcker. Det är orimligt att skapa ett system somskulle skapa större garantier för privata, friståendeskolor än de garantier en skola kanpåräkna.Beatrice frågade mig när förslag kommer ombidragssystemet till skolan. Jag avser att ta itu medfrågan om de fristående skolorna på så sätt att det bliren regel att kommunerna måste ta hänsyn tillelevernas behov när man fördelar resurser till skolan.Förslaget kommer i budgetpropositionen.Anf. 143 SKÅNBERG (kds) replik:Herr talman! För att vi inte skall tala förbivarandra, , står fast vid sitt uttalande om en justering från85 till oavsett hur barnens behov kan vara? Ellerär det ett antingen-eller? Och om hon tänker sig enmöjlig nedjustering från , tänker honkompensera friskolorna för momsen ochpensionstillskotten?Anf. 144 Statsrådet ()replik:Herr talman! Som jag deklarerat i en frågestund iriksdagen berör frågan om de fristående skolorna fleraproblem. Det gäller nivån på bidragen, det gällerrätten att ta ut avgifter, vilket jag tycker inte skall varanågon rätt. Det gäller kommunernas tillsynsansvaroch det gäller att garantera de elever som väljer att gåi en fristående skola rimliga ekonomiska villkor medhänsyn tagen till de behov dessa elever har. Det finnsen rad frågor som behöver ses över i ett sammanhangoch jag är inte beredd att nu ge ett direkt svar på denfrågan.Anf. 145 (m) replik:Herr talman! Först och främst tycker jag det ärbra att den nya skolministern talar om skolans inrearbete. Jag ställer helt upp på ambitionen att vi skallpassa oss för pekpinnar. Skolministern kan i varje fallräkna med mitt stöd när det gäller att icke lägga sig idetaljer om vad skolorna håller på med.Det är också det som gjort att den läroplan som vibeslutat om i har tagits emot på ett positivtsätt.Däremot skulle jag gärna vilja veta vadskolministern anser om den utvecklingsplan somligger på bord och i vilken mån man delarde synpunkter som finns i den om skolans inre arbeteoch var det finns avvikelser.Jag tycker också att det vore intressant att veta omYlva delar uppfattningen att slutsatsen omdet inre arbetet och förändringarna kräver att vi tarkrafttag och tittar på lärarutbildningarna.När vi sedan talar om friskolor och annat är detsvårt att se det positiva i den socialdemokratiskapolitiken. Partikamrater till skolministern har ju talatom att det nu skall ske "lagerrensning" och mycketannat, och det verkar ju vara en ganska tuff attityd.Jag delar uppfattningen att friskolorna är relativtfå. För gymnasieskolan satsar vi 44 miljarder kronorpå de offentliga, medan så där 360 miljoner kronorgår till de fristående. Det är klart en liten del. Menjust därför att det är en liten del som utgör endynamisk drivkraft och är betydelsefull för mångamänniskor är det oerhört viktigt att man hittar etträttvist och bra system för att ge stöd till de skolorna.Det vore också intressant att höra omskolministern, med anledning av att hon nu tänkerinföra förbud mot avgifter också tänker förbjudaföräldramedverkan i skolorna. Det är ju alternativetför en del föräldrar, att de kan städa toaletter ellerhjälpa till med något annat för att ekonomin skall gårunt.Anf. 146 Statsrådet ()replik:Herr talman! Det är flera av som har fört fram privatisering avskolor som ett egenändamål, som ett mål i sig. Jagtror det är ett oerhört allvarligt fel att se på skolan pådet sättet.Därför är det viktigt att vi ser på innehållet iskolan, och inte ser på formen på det sätt som jaganser att den tidigare regimen har gjort. Manuppmuntrade en privat form i skolan som ettegenvärde. Jag kan inte se det egenvärdet.När det gäller föräldramedverkan är det självklartså, att föräldramedverkan inte skall vara kopplad medett ekonomiskt bidrag som man är tvungen att ge tillskolorna.Anf. 147 (m) replik:Herr talman! Jag delar själv uppfattningen att detär innehållet som skall styra. Skall jag tolka det somatt skolministern anser att skolor som uppfyllerbestämda kvalitetskrav, som motsvarar den offentligaskolan i den delen, också skall ha en rätt att fåoffentligt bidrag?När det gäller avgifterna var det inte så att jagansåg att det skall vara en koppling. Om en skolaförhindras att ta emot elevavgifter kan det varanödvändigt att kräva att föräldrar som sätter sina barni en sådan skola arbetar i köket , städar toalettereller gör något annat. Min fråga var: Kommerskolministern i konsekvens och logik med förbudetmot avgifter också att förbjuda den här typen avföräldramedverkan i skolans verksamhet?Anf. 148 Statsrådet ()replik:Herr talman! När det gäller föräldramedverkan iskolan är det självklart ingen ambition att förbjudanågon som helst föräldramedverkan i praktiskt arbetei skolan. Men det är också viktigt att poängtera attingen skola får ställa den sortens krav för att elevernaskall ha tillgång till den skolan.De kommunala skolorna har ingen möjlighet att taut avgifter. De lever också under svåra ekonomiskaförhållanden. I det avseendet kan man inte öppna förvissa skolor, de privata skolorna, att ta in avgifter ellerställa särskilda krav på arbetsinsatser från föräldrarna.Sedan är det självklart en positiv utveckling omföräldrar och elever deltar på flera sätt i skolansarbete.Anf. 149 ():Herr talman! "Människolivets okränkbarhet,individens frihet och integritet, alla människors likavärde, jämställdhet mellan kvinnor och män samtsolidaritet med svaga och utsatta" - i många olikasammanhang har jag citerat ovantående rader. Likamånga gånger har jag fått frågan: Var finns dessatänkvärda rader? I läroplanen för den obligatoriskaskolan.Kunskapen om vad som står i läroplanen ärbristfällig. Läroplanen är en tämligen oläst bok. Ändåfinns här vår gemensamma grundsyn på hur ettdemokratiskt samhälle skall fungera. Här ges tydligaanvisningar om hur undervisningen skall bedrivas föratt eleverna senare skall fungera i ett ständigtföränderligt samhälle.Läroplanen för den obligatoriska skolan, LPO 94,är en komprimerad och tydlig läroplan. Detta är bra.Läroplanen skall vara en lättläst bok tillgänglig föralla. Den skall vara ett dagligt levande instrument föralla som nyttjar den. Den skall vara klart kopplad tillden enskilda skolans arbetsplan, där lärare och eleverbeskriver hur läroplanens mål skall uppnås.Därför är det med stor tillfredsställelse vi kankonstatera att runt om i vårt land pågår ett intensivtarbete med att bearbeta och utforma lokala skolplaner.I många skolor samlas lärare på låg-, mellan- ochhögstadierna för att tillsammans fundera överläroplansmål och kursplansmål. De lägger grunden , där elevens behov kommer att styra,inte stadietillhörigheten. Förutsättningarna för ettsamarbete i årskurserna 1-9 är givetvis oerhörtskiftande beroende på kommunens fysiska struktur.Det är mycket glädjande med de 1-9-skolor sombyggs. Men jag har också stor förståelse för dekommuner som inte har råd med detta byggande. Jagvill däremot understryka att intention intehar varit att framtidens skola skall vara en 1-5- och6-9-skola.Ansvaret för att läroplanen efterföljs vilar påkommunerna. Det är kommunerna som svarar förgenomförandet av verksamheten och dessutom för enväsentlig del av finansieringen. Eftersom jag har varitkommunpolitiker har jag god kunskap omkommunernas ekonomi. Som riksdagsledamot har jagäven god kunskap om statens ekonomi. Därmed kanjag konstatera att det inte kommer att regna mannaöver kommunerna, även om jag så önskar det. Det ärdärför en skyldighet för kommunens politiker atträttvist fördela de medel kommunen har tillgång till. kommunala skolplanen skall klart anges hurmånga skolor kommunen har möjlighet och råd attbedriva, hur mycket medel skolan skall få för attuppfylla målen i läroplanen. Det är mål omindividualisering och rätten till god undervisning föralla barn efter varje barns behov.Kommunen har ansvaret för att alla barn och ungaerbjuds en likvärdig utbildning. Läroplanskommitténsintention var att avstämningen i årskurs 5 bl.a. skullevara en form av garanti för eleven, så att eleven får deresurser den behöver. Detta var en bra intention.Tyvärr blev avstämningen mer en ämnesavstämningsnarare än resursavstämning.Den långsiktiga planeringen i den kommunalaskolplanen skall ge trygghet för kommuninvånarna.Det är den kommunala skolplanen som skallförverkliga de nationella målen.Trygghet och stabilitet är också viktigt i detutvecklingsarbete som pågår i våra skolor.Socialdemokraterna kommer därför inte att i nulägetgöra förändringar i läroplan, timplan och kursplan -med ett eventuellt undantag, dvs. en kursplan isvenska 2. Vi har inte ändrat vår uppfattning i vissatimplanefrågor m.m. från våra reservationer ibetänkandet 1993/94:UbU1. Men vår bedömning äratt om vi inför förändringar kommer dessa attgöra mer skada än nytta, då skolorna befinner sig mittuppe i förändringsarbetet.Vi understryker vikten av att utskottetkontinuerligt kommer att följa utvärderingen av dennya läroplanen. Vi ser utvärderingen av timplan,rektorsroll, PRAO, arbetsformer och arbetssätt,fördjupat elev- och föräldrainflytande som synnerligtangelägen. Skolministern kommer attpresentera ett nytt förslag till betygssystem där ocksåutvecklingssamtal och nationella prov kommer attberöras.Herr talman! Jag avslutar mitt anförande mednågra ord till dem som verkligen berörs. Elever ochlärare är inte här , men ta till vara möjligheten attförändra och förbättra skolan. Målet för oss är enskola för alla. Lycka till!Anf. 150 ():Herr talman! Först och främst vill jag hälsautbildningsministern och skolministern välkomna isina nya uppgifter.Vi har gått från en regelstyrd till en målstyrdskola. Det har varit en process och utveckling som varoch är nödvändig. Detta skapar och ger storamöjligheter för dem som är verksamma i skolan, dvs.elever, lärare och skolledare.Den borgerliga regeringen lade en yttre och eninre ram för skolan genom ett antal viktigapropositioner och beslut i . Jag tänkernärmast på läroplaner, timplaner och kursplaner, bådeför det obligatoriska och det frivilliga skolväsendet.Vi likställde de fristående och offentliga skolorna, ochvi vidgade valfriheten i skolan. Det är reformer somhar skapat en sjudande aktivitet i våra kommuner.Framtidens arbetsliv kommer att ställa större kravpå dem som lämnar skolan. Det gäller t.ex.färdigheter i matematik, kunskaper i det egna språketoch främmande språk och kunskaper iinformationsteknologi. Arbetslivet kräver att de somlämnar skolan har både allmän och särskild kunskapoch kompetens. Skolan skall ge grunden för ettlivslångt lärande. Det ställer naturligtvis stora krav påskolan. Det ställer krav på elever och lärare.Vi ser nu en spännande utveckling igymnasieskolan. Den kursutformade gymnasieskolanutvecklas alltmer. Möjligheterna till specialiseringökar ytterligare med hjälp av den kursutformadegymnasieskolan. Kommunerna kan erbjudautbildningspaket i form av specialutformade programmed andra utbildningskombinationer än inom denationella programmen.En mer kursutformad gymnasieskola ger elevernaökad frihet att påverka sin utbildning och skolornabättre möjligheter att successivt och i takt medarbetslivets förändrade behov förnya utbildningengenom att byta ut kurser. Kommunerna kan profilerasin utbildning mot det lokala arbetslivets behov, ocheleverna kan kombinera studieförberedande ochyrkesförberedande kurser i högre utsträckning äntidigare. Däremot skall basen av kärnämnen liggafast.Med en mer omfattande kursutformning skapasockså större möjligheter för elever med olikasvårigheter. Det går att på ett bättre sätt fånga och tatill vara den enskilda elevens intressen. Det är viktigtatt den utvecklingen får fortsätta. Jag hoppas attSocialdemokraterna och skolministern kommer attfrämja och stimulera kursutformningen i stället för attstjälpa den. I det sammanhanget vill jag frågaskolministern vad hon avser att göra med denkursutformade gymnasieskolan. När läroplanenbehandlades i gav Socialdemokraterna ettannat budskap och reserverade sig i fråga omkursutformningen i gymnasieskolan.Den borgerliga regeringen gav kommuner ochlandsting möjlighet att lägga ut hela eller delar avgymnasieutbildningen på entreprenad. Det finnskvalitetsfördelar med detta. Bl.a. kan skolan fåtillgång till modern utrustning och expertis. Det gällerinom de program och kurser där den tekniskautvecklingen är snabb. Det gäller också delar av detestetiska programmet.Även här vill jag fråga skolministern omSocialdemokraterna kommer att riva upp möjlighetenför kommuner och landsting att lägga ut hela ellerdelar av undervisningen på entreprenad ochmöjligheten att anlita expertis.Det råder problem med att rekrytera elever till detnaturvetenskapliga programmet ochindustriprogrammet. Så har det varit . Det ärproblem som måste lösas. Här gäller det att tidigt igrundskolan fånga pojkars och flickors tekniskaintresse. Det är för sent att börja med ämnet teknik påhögstadiet.Om fler elever skall rekryteras till dessa programmåste teknikämnena påbörjas tidigare i grundskolan.En annan modell är att kombinera naturvetenskapligaprogrammet med industriprogrammet. Ett braexempel på detta är industrigymnasierna på iSkövde och ABB i . De är fristående skolor.De har lyckats rekrytera elever med bra betyg till sinautbildningar. Eleverna får betydligt mer undervisningräknat i både tid och poäng genom att eleverna ocksåfår läsa delar av det naturvetenskapliga programmetoch ekonomi.I regeringsförklaringen sades det att skolpengenskulle avskaffas. Såvitt jag förstår gäller det stödet tillde fristående skolorna. Men därefter har skolministerni ett antal turer försökt förklara vad hon ochregeringen egentligen menar med det som sägs iregeringsförklaringen - om det gäller bidragsnivåneller om det gäller ett avskaffande. Debatten harhittills bara handlat om fristående skolor pågrundskolenivå. Min fråga till är: Hurtänker förfara med exempelvis defristående gymnasieskolorna i och iVästerås? Skall de avvecklas eller utvecklas?Anf. 151 ():Herr talman! Det är nu sedanriksdagen fattade beslut om den reformeradegymnasieskolan. Genom besluten ersattes dedåvarande linjerna och specialkurserna av en treårigutbildning i form av nationella program. Nästan allagymnasieelever som påbörjat singymnasieutbildning har gjort det inom de treårigaprogrammen.Detta har de gjort trots att den borgerligaregeringen i inledningen av förra valperioden skapadeen osäkerhet hos landets kommuner omgenomförandet. Ett antal elever fick därmed i onödanen mindre tidsenlig utbildning. Det är viktigt att dessaelever med tvåårig utbildning erbjuds att kompletterasin utbildning genom ett tredje år i gymnasieskolan.Genom den nya flexibla gymnasieskolan geseleverna kunskaper och färdigheter som ärnödvändiga för var en som samhällsmedborgare.Dessa kunskaper och färdigheter ligger också somgrund för en fortsatt utbildning. Det är viktigt i detsnabbt föränderliga samhälle som vi lever i atteleverna ges beredskap att möta ett föränderligtarbetsliv. Det är viktigt med en förmåga hos denenskilde att kunna påverka både samhälle ocharbetsliv.Den borgerliga regeringen har genomfört ett antalförändringar av gymnasiereformen. Vissa av dessahar vi socialdemokrater varit överens med denborgerliga regeringen om, medan vi har kritiseratandra.Vi socialdemokrater har tidigare i denna kammareuttryckt vårt ogillande av det sätt som den förreregeringen hanterat gymnasieskolan när det gällerkursutformningen. Kursutformningen genomfördes isin fulla bredd utan tillräckligt utvecklingsarbete ochmed en risk för stark centralstyrning.Det är därför glädjande att påsocialdemokratiskt initiativ beslutat att tillsätta enparlamentarisk kommitté för att följa den pågåendeutvecklingen i gymnasieskolan.Det är heller inte okänt att den förändring somgjorts av lärlingsutbildningen var till det sämre, enligtvår bedömning. infördes den nyalärlingsutbildningen med bara ett begränsat ansvar förskolan. Detta skedde trots att det fanns en välfungerande lärlingsutbildning.I sin rapport redovisar ocksåSkolverket att lärlingsutbildningen i stort settförsvunnit efter förändringen. Utbildningen finnsendast i ett fåtal större och mellanstora kommuner.Det är därför angeläget att belysa effekterna av denminskade lärlingsutbildningen och ge möjlighet tillnya ställningstaganden.Ett annat avsteg från gymnasiereformen ärbeslutet att lägga ut stora delar avgymnasieutbildningen på entreprenad - privataintressen - som var inne på. Frågan har storprincipiell betydelse och konsekvenserna belystes intetillräckligt före beslut trots påpekanden från fleraremissinstanser. Dessutom saknas kravet pålärarbehörighet vid undervisning på entreprenad.Just lärarbehörigheten är ett av de viktigaste ochfrämsta kvalitetskraven som anges i skollagen och enav de viktigaste förutsättningarna för att garantera enlikvärdig utbildningskvalitet i landet.Lärarutbildningen ger ämneskunskaper, liksommetodiska och pedagogiska kunskaper. Dessutomställer det elevvårdandet arbetet stora krav på lärarensutbildning även på detta område.Entreprenadverksamheten kan dessutom försvåraden strävan till integration mellan teoretiska ochyrkesinriktade delar av gymnasieskolan som pågått,och som förstärkts ytterligare i den nyagymnasieskolans program. Möjligheten att lägga ututbildning på entreprenad behöver därför ses över.Låt mig också säga att vi varit överens om behovetav att följa hur den nya gymnasieskolan svarar motflickors och pojkars val och arbetslivets behov, liksomutvecklingen inom industri- ochnaturvetenskapsprogrammen.Behovet av utbildade inom detta senare område ärstort, och en bred rekrytering av elever till dessaprogram är nödvändig om den högre utbildningenskall kunna få tillräckligt rekryteringsunderlag ochtäcka arbetslivets behov. I detta sammanhang finnsdet också anledning att peka på att antalet friskolor nuökar även på gymnasienivå, framför allt när det gällers.k. industriskolor, som nämnde.Konsekvenserna av denna utveckling är inte belystavare sig då det gäller valmöjligheter för elever eller dådet gäller den kommunala gymnasieskolan.Från olika håll har synpunkter framförts på deyrkesförberedande programmen. Synpunkterna harofta speglat en oro inför vissa elevers möjligheter attklara de teoretiska ämnena. Det gäller att ge dessaungdomar möjligheter att ta sig in i gymnasiearbetetpå ett stimulerande sätt. Det är angeläget att särskilduppmärksamhet ägnas åt metodutveckling avundervisningen på de yrkesförberedandeutbildningarna.Det individuella programmet och hur det fungerarbehöver också belysas. Det kan ske inom ramen förden befintliga parlamentariska kommittèn.När höstterminen startade kom ocksåsvårigheterna med det nya betygssystemet. Våravarningar för problem med kursutformning och nyttbetygssystem har besannats. Många har tyckt attkriterierna är otydliga och att det varit svårt att sättarättvisa betyg. Ord som kaos har använts som envanlig beskrivning av läget. För detta vilar ansvarettungt på den borgerliga regeringen. Vår avsikt är dockinte att förändra betygssystemet, utan det skolornabehöver mest just nu är arbetsro, snarare än nyabeslut, när det gäller betygen. Departementet har lovatatt ta itu med att reda ut hur det nyabetygssystemet skall användas för att avgöra vilkasom skall kan komma in på högskola. är detoklart hur betygen skall användas somurvalskriterium.Herr talman! Jag vill bara säga några ord omvuxenutbildningen. För oss socialdemokrater ärvuxenutbildningen oerhört viktig. Vi presenteradeockså under vårriksdagen ett program för ett nationelltkunskaps- och kompetenslyft. Dessutom beslutaderiksdagen om en bred översyn av helavuxenutbildningsområdet. Det betonades attvuxenutbildningen inte kan begränsas till det snävayrkesperspektivet utan att vuxenutbildning även skallstärka medborgarnas möjlighet att delta i ett social,kulturellt och politiskt liv och bidra till att överbryggautbildnings- och klassklyftor. Detta är bra och ger ossanledning att återkomma till detta ämne.Anf. 152 () replik:Herr talman! Jag vore tacksam om sin replik kunde ge svar på de tre frågor som jag ochväldigt många av dem som är verksamma i skolan ärintresserade av och som vi vill ha besked på.Min första fråga är: Hur kommerSocialdemokraterna att förfara när det gällerutvecklingen av den kursutformade gymnasieskolan?Kommer man att stimulera kursutformningen, ellerkommer man att bromsa upp den utvecklingen?Min andra fråga är: Kommer kommunerna ochlandstinget att lägga ut utbildning på entreprenad? JanBjörkman talar om kvalitet. Och det är precis det somdet handlar om. Vi alla har ansvar att se till attungdomarna får en bra utbildning med hög kvalitetoch som gör att de kan få bra arbete. Det är då viktigtatt man kan lägga ut utbildning på entreprenad. Sebara hur snabb utvecklingen är på ett antal områden!Tag elektronik och media som exempel. Hur kannågon tro att lärarna kan hänga med i denutvecklingen, framför allt med hänsyn tagen till denlärarutbildning och den brist på fortbildning ochuppdatering som råder ? Det skulle jag vilja hareda på.Min tredje fråga är: Hur kommer nisocialdemokrater att göra med de fristående skolornapå gymnasienivå? Skall ni avveckla systemet ellerskall ni utveckla det? Det är ju samma förhållandedär. Industrigymnasierna har ju varit föregångare närdet gäller att se till att kombinera tekniska, teoretiskaoch yrkesinriktade ämnen. Framför allt har manlyckats locka många ungdomar att söka till dessautbildningar. Det offentliga skolväsendet med singymnasieskola har faktiskt inte lyckats med det.Tvärtom är det stora problem med att locka eleverbåde till det naturvetenskapliga programmet och tillindustriprogrammet.Anf. 153 () replik:Herr talman! vet mycket väl att visocialdemokrater inte har kritiserat kursutformingensom princip. Den fanns aviserad redan i GöranPerssons proposition om "växa med kunskaper". Jagsade att vi kritiserat att systemet genomförts utananalyser och utan egentligt utvecklingsarbete. Vi hardessutom kritiserat den centralstyrda modell förkursutformning som den borgerliga regeringen valde;centralt styckar man upp ämnen i små sjok och läggerbetygskriterier ovanpå det. Vi varnade för riskernamed det systemet. Den borgerliga regeringen ställdedessutom inför fullbordat faktum när detgäller kursutformningen.Det är klart att vi inte kan behandla skolväsendethur som helst. Vi är ju i en utvecklingsfas när detgäller kursutformningen. har dessutom, föratt följa utvecklingen, på socialdemokratiskt initiativbeslutat om en grupp som skall följakursutformningen. Den gruppen måste nu få verka,innan vi drar några nya slutsatser.Vår grundsyn på entreprenader redovisade jag imitt huvudanförande. Jag tycker att en rimligutgångspunkt för skolan och för oss som politiker äratt ansvaret för utbildningen skall ligga på skolan. Dethar varit och kommer att vara vår inställning.Vi har inte sagt att skolpengen skall avskaffas iindustriskolorna, utan vi har ställt upp på ett systemmed fristående gymnasieskolor. Jag har inte sett attnågon har sagt att vi skall avskaffa det.Anf. 154 () replik:Herr talman! Det står i regeringsförklaringen attskolpengen skall avskaffas. Innebär det attskyldigheten för kommunerna att ge pengar till defristående gymnasieskolorna också avskaffas?