prot · GI0932 · 1994-11-30 00:00:00 — Det är bra att även revisorernanu har konstaterat att det finns brister.Revisorerna konstaterar också att det finns brister ikommunernas egenkontroll av skolan. I det nya styr-systemet ligger en stor del av ansvaret hos kommu-nerna. Det ställer nya stora krav på dem.Först och främst handlar det om att varje kommunmåste lägga fast sin egen skolplan, som tydliggörkommunens mål med sin skola och där man ocksåredovisar hur man vill arbeta för att uppnå de natio-nella målen.Skrämmande många kommuner saknar sådana do-kument. Självfallet går det inte att vare sig utvärdera,följa upp eller utöva en effektiv tillsyn av en verk-samhet som man inte har lagt fast målen för.Många kommuner har dessutom så allmänt hållnaskolplaner att de visat sig svåra att utvärdera. Mycketarbete återstår alltså när det gäller att få ett komplettnytt styrsystem för skolan. utgårfrån att kommunerna utvecklar sina styrsystem ochskaffar sig den kompetens och de övriga resurser sombehövs för att avhjälpa dessa brister. Vi betonar ocksåatt har en viktig roll att spela när det gällertillsynen av kommunernas egenkontroll.Det är ett enigt utskott som vill ge regeringen tillkänna vad revisorer föreslår. Därmedtillgodoses också en socialdemokratisk motion i ären-det.Jag vill mycket kort kommentera de reservationersom fogats till betänkandet.I reservation 1 kräver tydliga anvis-ningar för kommunerna om hur deras tillsyn skall gåtill.Skolverket har redovisat att man har för avsikt attta fram ett informationsmaterial som tydliggör förkommuner och skolor vilka krav staten ställer påderas egenkontroll. Någon åtgärd behövs alltså intefrån sida. Därför yrkar jag avslag på reser-vationen. Om med sin reservation villstyra hur kommunernas egenkontroll skall gå till - jagtycker att det är litet oklart - vill jag också yrka av-slag. Det finns ingen anledning att införa en sådanstatlig styrning av hur det går till. Huvudsaken är attkommunerna vet vilka krav som ställs på dem.I reservation 2 yrkar och kds att denstatliga tillsynen skall vara likartad för kommunalaoch fristående skolor. Hela utskottet har i enighetstrukit under att samtliga skolformer och utbildningarsom står under tillsyn, samt skolhälsovår-dens organisation och funktion bör omfattas av aktivatillsynsinsatser. Vi gör också - enigt - ett tillkännagi-vande om utökade och mer aktiva sådana tillsynsin-satser. Jag anser att det på ett tillräckligt starkt sättstryker under ansvar också för tillsynenav den kommunala skolan.Jag vill å det bestämdaste avråda från att riksda-gen fattar beslut som skulle kunna uppfattas som attkommunernas ansvar för egentillsynen av skolornaskulle minska. Det är kommunerna som är närmastinvånarna, skolans elever och deras föräldrar. Det ärpå den nivån de bästa förutsättningarna finns för attsnabbt fånga upp och undersöka förhållandena närnågot kan ha blivit fel. Jag yrkar avslag på reservation2.I reservation 3 vill och kds att riksda-gen skall uttala att undervisningsråden skall fylla enaktiv roll i tillsynsarbete.Det gör de redan. arbetar dessutom numed en organisationsförändring som skall göra till-synsarbetet effektivare och undvika de svårighetersom kan ligga i att en och samma person samtidigtskall arbeta med att stimulera utvecklingsarbetet i enskola och dessutom utöva den formella tillsynen. Vianser inte att det behövs något sådant uttalande. Jagyrkar därför avslag på reservation 3.Herr talman! Däremot vill jag yrka bifall till hem-ställan i utbildningsutskottets betänkande nr 1.Anf. 50 ():Herr talman! Det betänkande som kammaren nuhar att behandla - Tillsyn av skolan - innehåller motbakgrund av revisorernas skrivelse, enligt min me-ning, en riktig avvägning när det gäller kommunernasegenkontroll och ansvar. Det är också en bred upp-slutning kring utskottets betänkande.Det finns inte bara brister i tillsynen. Det finnsockså brister ute i landet. För visst kan man känna attarbetet ute i kommunerna inte har gått så snabbt somönskats. Många kommuner har ännu inte fastställtnågon lokal skolplan. Den lokala skolorganisationenhar då inte kvitterat med motsvarande arbetsplaner.Än mindre har alla skapat en organisation och meto-dik för den egna uppföljningen.Jag vet av egen erfarenhet att kommunerna mångagånger har fått prioritera den ekonomiska hanteringenmed att få skolbudgeten att gå ihop. Övergången ny politisk organisation där den forna Skolstyrelsenersatts av beställarnämnder har också bidragit till attarbetet med skolplaner och tillsyn har kommit påundantag. visar signalerna att man har tagitsig an uppgiften.I den situationen är det viktigt att ochSkolverket i sin iver att hjälpa till och rätta till hållerfingrarna borta för att inte ta tillbaka det ansvar somman har lagt ut på kommuner och deras skol-verksamhet. Det finns starka krafter och önskningarhos både skolledare, lärare och en del politiker att gåtillbaka till centralstyrning.Herr talman! Det är viktigt att kommunerna fården tid de behöver för den stora omställningen. Därförstöder jag texten i utskottets betänkande.Mot bakgrund av vad jag har sagt om vikten avkommunal egentillsyn oroas jag av . Det är dock möjligt att vi har missförståttvarandra. Motionen och reservationen talar om enlikartad tillsyn av kommunala skolor och friskolor.Den tanken och den målsättningen är riktig, och jagdelar detta till fullo. Men när man läser vidare gällerden likartade tillsynen att skall ha enplanmässig och regelbunden tillsyn av de kommunalaskolorna, på samma sätt som man gör med friskolor-na. Är detta meningen - jag kan inte få det till någotannat när jag läser texten - är det stopp, åtminstonefrån sida. Det är att gå tillbaka till detgamla och att ta över det kommunala ansvaret. Det fårsom en logisk följd att kommunerna ger upp och pas-siveras i sitt uppföljningsarbete.Lika tillsyn, med vårt sätt att se, innebär i ställetatt man fortsätter utvecklingen på den inslagna vägen.Vi kan se skolan och dess tillsyn i ett mer långsiktigtperspektiv. Tiden då den lokala skolutvecklingen komi gång med såväl planer som egen tillsyn och upp-följning ligger inte så långt borta.Det är viktigt att väcka frågan om lika tillsyn förkommunala skolor och friskolor. Detta har vi ocksåtangerat i vår betygsmotion. Det behövs en fortsattdiskussion. Men då, herr talman, måste diskussionengå ut på att kommunen i sin egen kontroll också harett ansvar för friskolorna, som förhoppningsvis finnskvar i kommunen.Jag menar att det först är då som kommunen hardet fulla ansvaret för alla sina barn, vare sig de går ien skola eller i en friskola. Då har manansvar för att de får de kunskaper och följer de läro-planer som riksdag har beslutat. Visserligenligger statens skolpeng i påsen, men kommunen tarfaktiskt en mycket stor del av kostnaden även förfriskolorna. Då skall de också ta driftansvaretför att uppfylla de nationella målen. Vår uppgift är attge kommunerna de verktyg som de behöver för attuppfylla de mål som har beslutat.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan i desshelhet.Anf. 51 () replik:Herr talman! Det är självfallet viktigt att kommu-nernas egen tillsyn finns kvar. Den är viktigast, efter-som kommunerna har skolorna under sitt hägn, så attsäga, och lättare kan utöva tillsyn över samtliga sinakommunala skolor.Det är också viktigt att , dvs. den stat-liga tillsynsmyndighetens, uppgift vänder sig på ettmer aktivt och direkt sätt till de offentliga skolorna.Vi menar att det är otillräckligt att proportionerna serut som de gör , dvs. att hälften av tillsynsinsat-serna riktas mot de fristående skolorna, som av eleverna. Det är inte säkert att tillsynenbehöver gå till på exakt samma sätt. Självfallet skallSkolverket bygga upp en organisation som är vettig.Det går ju inte att ha tillsyn över alla kommunalaskolor på samma sätt som man har över det lilla antalfriskolor som finns. Men det måste finnas en plan-mässighet i tillsynsarbetet även när det gäller de of-fentliga skolorna. Det är det som reservationen hand-lar om.Anf. 52 () replik:Herr talman! Den bild som nu gerär mer nyanserad. Detta visar att processen behöverkomma i gång med en diskussion. Jag är just rädd fören planmässighet som gör att kommunerna passiverasi sitt förnyelsearbete. Det är det som motionen gick utpå. Jag är glad över den nyans som finns i IngerDavidsons inlägg.Anf. 53 (m):Herr talman! Den socialdemokratiska kritiken avdet kommunala skolpengssystemet, som tog upp, är väl känd. Jag tänker inte ta upp dendebatten med henne. Jag tycker inte att det finnsnågon anledning till det.Det är kommunernas dåliga ekonomi somhar varit ett bekymmer, inte deras olika resursfördel-ningsmodeller. Det är åtminstone det intryck som manfår när man tar del av de utvärderingar och uppfölj-ningar som faktiskt har gjorts.Utskottet är, som framgår av handlingarna, i hu-vudsak enigt när det gäller de frågor som har aktuali-serats vad gäller tillsynen av skolan. Genom ett till-kännagivande till regeringen om en utökad och meraktiv tillsyn har vi önskat markera den vikt som riks-dagen lägger vid uppföljning, utvärdering och tillsyn.Vi har också funnit anledning att precisera de olikabegreppen något, eftersom revisorerna använder be-greppet tillsyn för litet olika typer av uppföljning.Detta har vi försökt reda ut.Jag har också konstaterat att det faktum att vi un-der har genomfört en mycket storförändring när det gäller ansvaret för skolan gör attdet blir allt viktigare med kontrollen av att regler ochannat efterlevs. Tyvärr har utvärderingen, uppfölj-ningen och tillsynen av skolväsendet under många årvarit eftersatt. Det beror delvis på att vi tidigare hadeen regelstyrd skola som gjorde att detta inte ansågsvara så nödvändigt. Jag vill också hävda att en orsaktill de brister som finns är att intresset för att ta redapå vilka resultat som uppnås inte har haft någon störreprioritet i den socialdemokratiska utbildningspoliti-ken. Därför är jag glad över att mycket har hänt påsenare år, att det finns ett annat intresse också hosSocialdemokraterna , vilket framgår av betän-kandet.Men det finns också brister och tillkortakomman-den. Det framgår av revisorernas rapport. Därför ärdet bra att underhand har åtgärdat ellertagit sådana initiativ som måste tas för att rätta tillbristerna. Betänkandet ger bilden av att vi är på rättväg men att mycket återstår att göra.Från sida har vi ett särskilt yttrandemed anledning av den motion som harväckt. Vi anser att den tillsyn av skolan som skallgöras skall vara likvärdig oberoende av vilken hu-vudman en skola har. Det viktiga är ju undervisning-ens kvalitet och att verksamheten i övrigt sker inomde ramar som har fastlagts. Däremot är jag inte säkerpå att man skall ha en planmässig tillsyn eller en till-syn som är densamma oberoende av om det handlarom offentliga eller fristående skolor. Min uppfattningär att det är riktigt att har tillsynsansvaretför de fristående skolorna, eftersom de friståendeskolorna godkänns av . Det är en naturligkoppling.Vi har ett ganska stort mått av egenansvar förkommunerna vad gäller uppföljningen av hur manlyckas nå de olika mål som finns. Detta gör att det gåratt ha något olika modeller för hur resultaten följsupp. Däremot skall det vara helt klart att likvärdighe-ten skall gälla.Om man ser på hur tillsynsarbetet bedrivs i dagfinner man nog att behöver lägga litetextra kraft på att se vad som sker och inte sker i deoffentliga skolorna. Tillsynsarbetet bedrivs nämligen,som sagt, i ganska liten utsträckning i dag.Jag delar alltså den vilja som uttrycks i motion, men jag har tolkat motionens konkre-ta ställningstagande som att det kan innebära en riskför att man behöver lägga väldigt mycket resurser påSkolverket, som jag inte tror finns. Ansvaret delasinte upp på det sätt som vi moderater tycker är rim-ligt.Anf. 54 ():Herr talman! Med anledning av att har uppfattat att vi är intresserade av att ta reda påskolans resultat vill jag bara påminna om att likvär-digheten i utbildningen är en av grundpelarna i densvenska undervisningen och den svenska skolan.Vi har under en rad av år tryckt på för att få frammer kunskaper om vad som har hänt i den svenskaskolan på grund av besparingar, resursfördelningssys-tem - som ser olika ut i olika kommuner - och snabbaoch stora förändringar när det gäller kommunernasorganisation. Olika utförar- och beställarorganisatio-ner, köpa-sälj-system och annat har utan tvivel påver-kat skolan i hög grad.För detta, , visade inte den dåvaranderegeringen - där hade ett betydandeinflytande just över dessa frågor - mycket intresse.Om vi har dåliga kunskaper om hur det ser ut iskolan får det nog stå för oss båda. Jag tycker attansvaret faller tyngst på Beatri-ce Ask.Anf. 55 (m):Herr talman! Vi skulle kunna träta länge om detta.Eva kunde ha läst den utvecklingsplan förskolväsendet som fick på sitt bord. Om honhade tittat på olika program hade honfunnit att de ofta har handlat om en uppföljning avden ekonomiska utvecklingen i skolan, av hur det stårtill med stödet till svaga elever osv.Problemet under den förra mandatperioden var attEva ständigt drog förhastade slutsatser somdet inte fanns belägg för. I egenskap av skolministervar jag tvingad att säga: Låt oss förGuds skull vänta tills det finns ett underlag som sak-ligt kan belägga hur det ser ut!När det gäller likvärdigheten vet vi emellertid nå-got. Vi vet att en del av de stadsdelsnämndsorganisa-tioner som har prövats har skapat problem vad gällerlikvärdigheten i kommunala skolor. I kan vise detta mycket tydligt. Det har vi ocksådiskuterat i kammaren. Jag utgår från att kommer att visa något intresse nu när även Stock-holm är på väg att gå samma olyckliga väg vad gällerskolväsendets organisation. Vi har erfarenheterav att det skapar problem vad gäller likvärdigheten.Jag hävdar att den förra regeringen gjorde en heldel. Dess värre måste man alltid vänta på en insam-ling av statistik och annat innan man kan dra slutsat-ser. Tyvärr hade inte det tålamodet,men det kanske kommer när det är en ny regering.Anf. 56 ():Herr talman! Jag kommer att vänta lika otåligt påatt vi skall få dessa kunskaper.Under dessa år har vi fått många oroande teckenpå att klyftorna mellan skolor och mellan elever medskilda behov snarare har ökat än minskat. Vi har frå-gat om dessa kunskaper. Vi har redovisat dessa oro-ande tecknen, men beskedet från den förra skolminis-tern har varit att vi får vänta och se.Nu har satt i gång - , tycker jag- ett utvärderingsprogram som skall ge oss en del avdessa kunskaper. Det är bra. Vi behöver se till att detarbetet blir klart så fort som det någonsin går. Dethade varit utmärkt om skolministern hade snabbat pådet jobbet. Hon hade de största möjligheterna att göradet.Anf. 57 (m):Herr talman! Jag vill påpeka att Socialdemokra-terna hade ansvaret för skolväsendet under ganskamånga år innan jag tillträdde som skolminister. Dågjordes mycket litet för att få fram en nationell utvär-dering och statistik över vad som sker och inte sker iskolan.Jag är glad över att tycker att detsom nu sker är positivt. Jag vill dock påpeka att detknappast är den nya regeringens förtjänst att dettaarbete pågår. Den utvecklingsplan som den förraregeringen fattade beslut om - och andra beslut - hargjort att utvärderingsarbetet och tillsynsarbetet när detgäller den svenska skolan har utvecklats och utökats.Mycket återstår att göra, men den kritik som EvaJohansson framför är helt oberättigad. Hon kastar steni eget glashus.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 27 §. )18 § Vissa skolfrågorFöredrogsutbildningsutskottets betänkande1994/95:UbU2 Vissa skolfrågor.Anf. 58 ():Herr talman! har vi att behandla ett betänkandesom tydligen består av en del gamla motioner från denförra perioden. Under mom. 5 finns en motion frånFolkpartiet av och . Mo-tionärerna lägger fram förslag om en nordisk språkex-amen.När jag tittar på den tycker jag att motionärernastankar ligger rätt i tiden; de kanske ligger före tiden.Mot den bakgrunden blir jag både förundrad ochbesviken när utskottsmajoriteten, visserligen efter enganska omfattande och korrekt historieskrivning, drarhelt felaktiga slutsatser. Man väljer nämligen att låtafrågan bero, att inte ta något initiativ.Jag har tyvärr ännu inte funnit någon riktig för-klaring till varför man inte kan tänka sig att ta ettinitiativ till ett nordiskt samarbete kring en gemensamspråkexamen. De elever, och andra, som jag har talatmed tycker att idén och målet är nödvändigt och bra -i synnerhet mot bakgrund av att ungdomars studierkommer att bli mer internationella.Det som är positivt - det skall man ju plocka fram- är att instämmer i detta.Han inser behovet av ett nordiskt samarbete i den härfrågan och stöder vår reservation.Men egentligen känner jag att det borde ha varit ettenigt utskott som i stället för avslag på folkpartimo-tionen hade sagt: Vi skall ta initiativ för att få fram ennordisk språkexamen.Projektet har tidigare initierats och diskuterats iNordiska . Men har arbetet med denna språkexamenlagts på is. Detta hindrar inte att man tar nya initiativför att återuppväcka frågan. Tvärtom är det enligt minmening just i dessa EU-tider mer aktuellt än tidigareatt intensifiera ett nordiskt skolarbete.Frågan gäller primärt om vi skall ta initiativ ochvara pådrivande för att få fram denna examen medgemensamma prov och examensbevis i språk - iförsta hand för engelska, men även för tyskaoch franska. Provmaterialet skall vara gemensamt ochtas fram i nordiskt samarbete.Det är klart man kan ställa sig frågan varför manskall ta fram en sådan här examen. Det finns ju andrainternationella examina, osv. Men för detförsta är de förenade med kostnader. För det andra harvi, när vi har varit ute och talat inför EU-omröstningen, också talat om vikten av att bredda ochstärka det nordiska samarbetet.Visserligen har nu sagt nej, vilket jag ochmånga andra beklagar. Det oaktat kommer många avvåra ungdomar att söka sig nya studievägar i detframtida . Ett krav är då att ha någon interna-tionellt accepterad språkexamen.Det har hänt att svenska ungdomar inte har fåttgodkänt för sina gymnasiebetyg. Mot den bakgrundenförsvårar man nu i stället för att underlätta ungdomar-nas nya internationella möjligheter.Herr talman! kom det ett pressmed-delande. Det kommer ganska många, men det härläste jag synnerligt väl. Det är från Utbildningsdepar-tementet. Den nye utbildningsministern säger i rubri-ken: Satsa på språkutbildning i EU-tider! majoritet säger: Ta inga nya initiativtill förnyelse av språkutbildningen! Det verkar på migsom en klyvning.I det här fallet, herr talman, håller jag fullständigtmed utbildningsministern. Därför yrkar jag bifall tillreservationen under mom. 5.Anf. 59 ():Herr talman! Betänkande UbU2, Vissa skolfrågor,innehåller nio motioner. Jag börjar med att yrka bifalltill utskottets hemställan och avslag på reservationen.Flera socialdemokratiska motioner tar upp skol-bibliotekens verksamhet. I motionerna begärs attSkolverket och får i uppdrag att kartläggalandets skolbiblioteksverksamhet. Skolbibliotekenspelar enligt motionärerna en mycket viktig roll i desvenska skolorna och i ett demokratiskt samhälle.I två motioner framför motionärerna en oro överatt den registrerade utlåningen vid landets skolbiblio-tek sjunkit . Kartläggningen bör leda till attåtgärder kan vidtas för att garantera barn och ungdo-mar tillgång till litteratur och information.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandenaanföra följande:Enligt 1 kap. 4 § i grundskoleförordningen skallgrundskolan ha lämpligt fördelade bibliotek. I pro-positionen om ny läroplan för framhöllregeringen att föreskrifterna i grundskoleförordningenbör gälla också och garantera att det ivarje kommun finns minst ett bibliotek knutet tillskolan där.Utskottet vill framhålla skolbibliotekens centralaroll i modern undervisning. I läroplanen för det obli-gatoriska skolväsendet och de frivilliga skolformernasägs att eleverna skall kunna orientera sig i en kom-plex verklighet med ett stort informationsflöde och ensnabb förändringstakt. Därför understryks att studie-färdigheter och metoder att tillägna sig och användany kunskap är viktiga.Kommunerna har det fulla ansvaret för skolansverksamhet och bestämmer därmed mål och ambi-tionsnivå för skolbiblioteksverksamheten.Utskottet vill erinra om rektors övergripande an-svar för verksamheten. I läroplanen har det slagits fastatt rektor har ansvar för utformningen av skolansarbetsmiljö så att eleverna får tillgång till handled-ning, läromedel av god kvalitet och annat stöd för attsjälva kunna söka och utveckla kunskaper. Sådantstöd kan t.ex. vara bibliotek, datorer och andra hjälp-medel.Statens kulturråd har regeringens uppdrag att ge-nomföra ett handlingsprogram för vidgat deltagande ikulturlivet. Även har medverkat i uppdra-get. En viktig del av uppdraget avser hur barn- ochungdomskultur kan främjas i olika sammanhang.I underlag till rap-port om barn och ungdomars villkor har rådet särskiltuppmärksammat skolbiblioteken. Av rådets analysframgår bl.a. att antalet skolbibliotekscentraler mins-kade 1992.I det program för kultur för barn och ungdom somKulturrådet presenterade beskrivs skol-bibliotekens förändrade villkor mot bakgrund avkommunernas ekonomiska situation. Enligt Kulturrå-dets bedömning saknas både en tydlig målsättning förskolbiblioteken och en samlad kunskap om derasaktuella situation.Utskottet betonar skolbibliotekens betydelse i un-dervisningen. Det är av stor vikt att arbetsformerna iskolan utformas så att biblioteken används flitigt.Enligt utskottets mening bör informationssökningoch bibliotekskunskap inte ses isolerade, utan integre-ras i den ordinarie undervisningen. Självklart försvå-ras detta om bokbestånden skärs ned och skolbiblio-tekscentralerna stängs.Utskottet utgår från att inom ramen försin uppföljande verksamhet och som tillsynsmyndig-het bevakar och ger akt på skolbibliotekens situation.Utskottet erinrar om att kulturens roll i skolan be-tonas i regeringsförklaringen . I an-slutning därtill berördes även frågan om en biblio-tekslag.Herr talman! I motionen 1993/94:Ub324 begärs attriksdagen uttalar sig för att ett nordiskt samarbetspro-jekt för en gemensam språkexamen skall stödjas avUtbildningsdepartementet och . Frågan börockså tas upp i Nordiska rådet.Motionärerna hävdar att det förekommer att bl.a.svenska ungdomar, som vill studera i ochUSA m.fl. länder, inte får sina gymnasiebetyg god-tagna av värdlandet. Ungdomarna måste då på egenbekostnad avlägga någon internationellt accepteradspråkexamen. Det nordiska projektet syftar till att ta fram för Nor-den gemensamma prov för examensbevis i engelskaspråket - på även i franska och tyska - ochatt verka för att denna examen accepteras internatio-nellt som bevis på fullvärdiga språkkunskaper.Det samordnade ansvaret för haravdelningen för språkpedagogik vid uni-versitet. Projektet är utarbetat i samråd med företräda-re för olika universitet i . Examen skall liggapå en hög nivå och beräknas kunna avläggas av 10 %av elevpopulationen.En ansökan om anslag till projektet avslogs avNordiska vid dess möte . beslutadesvid ett sammanträde på , med representan-ter från och att lägga planerna på ettnytt nordiskt språkcertifikat åt sidan. Projektet får intelängre stöd av nordiska länder.I fortsättningen inriktas arbetet på att utreda möj-ligheterna att i stället för NFLE i utökad utsträckningerbjuda elever något av de internationella språkcerti-fikaten, i första hand de brittiska Cambridgeprovenoch de amerikanska Test of English as a ForeignLanguage.Enligt vad utskottet erfarit handlar det inför ut-landsstudier ofta om att utländska läroanstalter harsvårt att definiera vad de svenska betygen och kurs-planerna i gymnasieskolan står för. utarbe-tar därför material på engelska över programmål,kursplaner och betyg som svenska studenter kan bifo-ga till den utländska läroanstalten.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 27 §. )19 § Vissa högskolefrågorFöredrogsutbildningsutskottets betänkande1994/95:UbU3 Vissa högskolefrågor.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.