prot · GH09121 · 1994-06-09 00:00:00 — Den förändring som har gjorts i Sverigegenomförde den socialdemokratiska regeringen iNorge tidigare.Om hade en miljon, som han sattein på banken utan att ta någon risk, blir skatten ca30 %. Men som det var tidigare för enskildaföretagare och handelsbolag riskerade de att fåbetala i skatt. Väljer man under sådanaförhållanden att skapa nya jobb, om man nu har ettkapital, eller att utan risk och med lägrebeskattning sätta in det på en bank?Jag tror att bör tänka igenomdetta och inte låta slagorden totalt fördunklaresonemangen.Anf. 170 ():Herr talman! Dagens debatt är viktig av två skäl:Dels gäller det en stor och angelägen reform, delsbehöver en rad missförstånd i den allmännadebatten redas ut.Utskottet föreslår i sitt betänkande att riksdagenskall ställa sig bakom den reform som skall ge enallmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring.Detta är positivt och glädjande. Vi har frånFolkpartiets sida varit måna om att hävda att allasocialförsäkringar skall vara allmänna och ha enersättningsnivå som ger inkomsttrygghet.När det gäller hanteringen måste det slås fast attregeringen inte kunnat hålla en tidtabell som skulleha gett anständiga arbetsvillkor förriksdagsbehandlingen. Ärendet var alltför stort ochi vissa delar för ofullständigt för att man medarbetsro skulle kunna lotsa det genom riksdagen.Jag vill gärna instämma i de omdömen och de tacksom har riktats till vårt hårt arbetande kansli. Dethar där talats om de arbetstyngda och långadebatterna. Jag skulle till det vilja lägga de tungahelgerna och nätterna. Långsiktigt borde vi kanskehär i fundera litet mera på en merharmonisk arbetssituation.Åter till ämnet. Med en obligatorisk försäkringkommer grupper av människor som ej tidigareerhållit något skydd vid arbetslöshet att få ettsådant. Reformen är också nödvändig för att hjälpatill med att sanera de stora underskotten iArbetsmarknadsfonden. Som det ser ut meddagens system är det, som redan här har sagts, ettunderskott i fonden om ca . Detär en stor del av de totala underskott som finnsinom arbetslöshetsförsäkringen. Naturligtvis beroren del av underskottet på det dåligakonjunkturläget, men en allmän reformering avdetta transfereringssystem är ändå ytterstangelägen.Vi ser nu att allt fler får jobb och att varslen omuppsägning ligger på en mycket låg nivå. Enminskning av underskotten iArbetsmarknadsfonden är därför snart på gång. Nuär det upp till arbetsgivarna att anställa fler, så atta-kassan belastas än mindre. Det är nödvändigt attdet stora övertidsuttaget motsvarande ca 50 000årsarbeten snabbt minskar. är det den bästainvesteringen för företagare, de anställda och helasamhällsekonomin.Behovet finns hos industrin, och förmånerna fördem som nyanställer har aldrig varit bättre än justnu. Det gäller för alla arbetsgivare att ta ett störreansvar. Om inte statsrådet är alltför upptagen, villjag ställa en liten fråga till honom. Övertidsuttagetär för stort, och jag vill fråga omdepartementschefen har gjort insatser för attföretag och andra arbetsgivare, nu när läget ärförmånligt, mera aktivt skall nyanställa personersom befinner sig i enarbetslöshetssituation. Jag tror att det vill till litetav ett psykologiskt tryck från de politiskainstanserna. Det skulle vara värdefullt omarbetsmarknadsministern kunde bekräfta att ettsådant s.k. mjukt arbete pågår.Herr talman! Reformeringen avarbetslöshetsförsäkringen är redan inledd med denavgift som vi alla betalar på vår lön, en avgift somär till för att vi skall få en bättre balans i systemet.Under mandatperioden har dessutomersättningsnivån sänkts till , och karensdaghar införts. Detta gör att vi nu har en vettig självriski detta socialförsäkringssystem, på samma sätt somi andra sådana system, t.ex. sjukförsäkringen.Socialdemokraterna, som till att börja med varmotståndare till en sänkning av ersättningsnivån,har alltmera accepterat den. Men visst varsnabbheten i den socialdemokratiskakovändningen imponerande. Mellan ochtrettonhelgen skrotade man hela sinargumentarsenal mot sänkningen av a-kasseersättningen. Tala om lappkast!Den socialdemokratiska oppositionen i övrigt gårdess värre över lag reflexmässigt mot regeringensförslag. Socialdemokraterna känner ängslan för enstatlig kassa som verkar bredvid defackföreningsdrivna a-kassorna. Man påstårdessutom att arbetslinjen kommer att raseras ochtror att en mängd människor kommer att vända sigtill kommunernas socialbyråer i en gigantiskutförsäkringsbomb, om regeringens förslag antas.Jag tänker här något kommentera den kritiken motförslaget.Vad först gäller den statliga a-kassan tycker jag attdet är bra att det blir en fristående kassa, somfångar upp de många som står utan skydd vidarbetslöshet. Vi får heltäckande system ochvalfrihet för individen. Den enskilde kan genomeget val antingen tillhöra en facklig a-kassa ellerden statliga och behöver inte som vara hänvisadtill en enda a-kassa.Jag kan dock hålla med socialdemokraterna om attden statliga kassan inte skall konkurrera ut defackliga kassorna på oschysta grunder.De fackliga a-kassorna har i allt väsentligt gjort ettför den enskilde försäkringstagaren bra kassajobb.Därför är det min och mening att visnarast skall nå den konkurrensneutralitet somregeringen utlovat mellan de olika formerna av a-kassor. Det är en uppfattning som också utskottetstöder.Regeringens förslag innebär att arbetslinjen skallhävdas. Som systemet nu är uppbyggt stimulerardet ofta till en oändlig rundgång. Individer kanslussas mellan åtgärder och kontantstöd undermycket . Med en begränsning aversättningsperioderna ökar kravet på denarbetssökande, men framför allt påarbetsförmedlingen att aktivt ta sig an problemenoch se till att den arbetssökande så snabbt sommöjligt kommer tillbaka till den öppnaarbetsmarknaden.Skulle de två ersättningsperioderna gå till ändaskall den arbetslöse erbjudas en speciell åtgärd isyfte att hindra utförsäkring, men också att få denarbetslöse tillbaka till arbetsmarknaden på ettsmidigt sätt.Hur dessa speciella åtgärder skall se ut kommer nuatt ses över av departementet, så att det är klart igod tid till 1997, då det tidigast är aktuellt mednågon utförsäkring.Den kanske största och i alla fall den mesthögljudda kritiken mot regeringens förslag harkommit mot att det nya systemet skulle utlösa ensocialbidragsbomb när ersättningsdagarna är slutoch man riskerar att bli utförsäkrad. Jag har redantalat om vad som händer om man riskerar att bliutförsäkrad. Enligt min mening är risken dockstörre för en socialbidragsbomb om vi bifaller detsocialdemokratiska förslaget i partimotionen A80.Vi har debatten alltsedan regeringförslagetpresenterats fått höra vad socialdemokraterna hartyckt vara dåligt och vad man skall riva upp vid envalseger. Men frågan är vad vill man i stället?Den saken är det besvärande tyst om, trots attsocialdemokraterna är medvetna om det ärohållbart att fortsätta med dagens system.Naturligtvis finns det förslag från densocialdemokratiska sidan i deras motion, men densaken talas det inte så högt om, för där ligger ensocialbidragsbomb gömd. Här som på så mångaandra ställen kör socialdemokraterna med vad minpartiledare har kallat bisatsmoral. Man talar omvad man är emot, men nämner bara i förbigåendevad man egentligen vill.Min fråga till socialdemokraterna blir just nu: Skalldet enligt socialdemokraterna aldrig förekommanågon utförsäkring?Herr talman! I det socialdemokratiska förslaget tillarbetslöshetsförsäkring är det en del som ärbesynnerligt. När man i alla andra systempropagerar för att det skall vara eninkomsttrygghet, vill man i a-kassan införa ettsystem med grundtrygghet.I den socialdemokratiska partimotionen kan manutläsa att alla skall ha rätt till en grundnivå i a-kassan motsvarande dagens KAS-ersättning, 245kr. Sedan är det upp till den som vill eller har rådatt försäkra sig upp till 80-procentsnivån. Detta kaninnebära att om det socialdemokratiska systemetträder i kraft, kommer köerna kanske rent av börjaringla utanför landets socialbyråer. Människor sominte har råd eller inte har iscensatt att försäkra sigupp till inkomsttryggheten kommer att omgåendetvingas vända sig till det sociala.Därför vill jag ställa den andra frågan tillsocialdemokraternas företrädare här i debatten:Hur kan det komma sig att socialdemokraterna äranhängare av en grundtrygghetsmodell i a-kassannär man är emot sådana tankar när det gäller andraförsäkringssystem?Jag skulle, herr talman, vilja peka på enpunkt där vi i i ett senare skede skullevilja fortsätta reformeringen. Det gäller kopplingenmellan avgifter och utgifter inomarbetslöshetsförsäkringen.Från sida strävar vi efter att allaförsäkringssystem skall vara lika. Isjukförsäkringen tas avgiften ut på en inkomst upptill sju och ett halvt basbelopp, och ersättningarlämnas upp till samma nivå. I a-kassan är detannorlunda. Avgift tas visserligen ut upp till sju ochett halvt basbelopp, men ersättning lämnas bara påinkomster upp till fem och ett halvt basbelopp.Detta måste, herr talman, ändras.Ersättningsnivån om man är sjuk eller arbetslös börvara densamma om man tjänar upp till sju och etthalvt basbelopp. Vi är dock medvetna om att ensådan reform får anstå till dess att statsfinansernaär förbättrade. Det lär dröja ytterligare något.Herr talman! Jag vill med detta yrka bifall tillutskottets hemställan i betänkandet 18.Anf. 171 HANS () replik:Herr talman! Först vill jag gratulera framträdandet i televisionen i går. Det var i ochför sig en svår roll i en mycket besvärlig pjäs, menbättre lycka nästa gång!När det gäller hanteringen håller om att den inte har varit bra. Jag har gåttmycket längre. Jag har sagt att den var undermålig.Den hotar faktiskt både rättssamhället ochriksdagens prestige och rykte som lagstiftare.Man kan tacka och gratulera utskottets personal,men jag tycker det är ett orimligt sätt att arbeta. Vihar tidigare under sådana hetsiga förhållanden fåttgöra korrigeringar därför att man jobbade med såoerhört kort varsel. Det är inte bra för någon part.Jag noterar att det inte dyker upp några svar ellernågon diskussion om regelverket, omincitamenten, om ersättningsperioderna, omdeltidarna, om normalarbetstiden och om allt detsom gör att det här regelverket står i strid medmålsättningarna i arbetsmarknadspolitiken. Istället vill ha svar avarbetsmarknadsministern om övertid ochanställning. Vänta med den frågan till , såfår vi kvar att diskutera a-kassan!Vad tycker om att stifta lagar i dagoch ha dem tillämpade , i ett system somberör hundratusentals människor?Vad tycker om den långa raden avfrågor som måste utredas på nytt, som inte ärbearbetade, om allt som har behövt ändras underkaotiska förhållanden?Vad tycker om att denna lagstiftninggår igenom under oerhört förvirrade former medhjälp av Ny demokrati, som vad jag förståregentligen yrkar avslag på den härförsäkringsformen, men av något för migoutgrundligt skäl ställer sig bakom regeringensförslag ändå?Det enda jag har hört som alternativ i den konkretafrågan var att särskilt tänka på dem som tjänar litetmer, nämligen mellan fem och ett halvt och sju ochett halvt basbelopp. Men inte en tanke på dem somfått sänkta nivåer genom sänkt tak, genom att maninte har indexerat. Inte en tanke på dem som tjänarkanske 11 000 och har av det.Är det folkpartistisk politik? Inte är det frisinnatåtminstone.Jag upprepar de frågor jag ställde tillarbetsmarknadsministern och inte fick besvarade.De borde kanske vice utskottsordföranden kunnabesvara.Anf. 172 () replik:Herr talman! har sådanabekymmer över det som jag sades inte varabekymrad över. Men det intressanta med HansAndersson är att han inte nämner en enda rad omatt vi har ett underskott i vår arbetsmarknadsfondsom är helt ohållbart. De 50 miljarder skall intebara räntas, utan också fyllas på.Den andra punkt som inte bekymrade HansAndersson så mycket var att vi har tiotusentalsmänniskor utanför arbetslöshetsförsäkringen, mensom nu ges en möjlighet att komma in.Den tredje punkten är den aktivaarbetsmarknadspolitiken som får en särskildtyngdpunkt här.Det är ytterst angeläget att vi får en start på alladessa tre saker.När det gäller problemet med utförsäkringen ochvad som kan hända med dem som är arbetslösa fårjag väl återigen, för vilken gång i ordningen?,påminna om att ingen blir utförsäkrad förräntidigast 1997. Det finns alltså lång tids rådrum. Därfinns möjlighet att korrigera de punkter som äroklara och som vi, stödda av utskottet, har påpekatför regeringen.Dit hör konkurrensneutraliteten och dit hör en delsom inte har kommit med t.ex. på företagarsidaneller på en annan punkt där vi är ense i utskottet,nämligen avgångsvederlagens förhållanden tillarbetslöshetsförsäkringen. Jag är inte bekymradöver att reformen införs . Vi har dennalånga rådrumstid som gör det möjligt att görakorrigeringar så att arbetslöshetsförsäkringen blirvärd namnet.Anf. 173 HANS () replik:Herr talman! nämnde inte får utförsäkras. Men det verkar varahuvudintresset. Ut med folk! Över 20 000 personerper år utförsäkras ur ALF- och KAS-systemet. Mendet kanske inte räcker. Hur många skall utförsäkrasför att skall bli nöjd?Jag har inte fått något svar på mina frågor omincitament och regelverket. Det är de frågorna vidiskuterar.Vidare var det frågan om Arbetsmarknadsfondenoch underskottet. Ja visst är det allvarligt. Därförhar vi vid en serie motionstillfällen föreslagit enextra skatt och ökade arbetsmarknadsavgifter föratt täcka underskotten.Det här systemet är dyrare. Hurman än vill argumentera kan man inte säga att detbidrar till att skapa ett bättre budgetsaldo. Det ärprecis tvärtom, . 174 () replik:Herr talman! Jag skall också bli lika kort i replikeneftersom för en gångs skull blevfåordig. Han är ju annars en elegant ordförlösare.Hans Andersson vill på gammalt vpk-vis lösaproblemet med underskott och saldo med höjdaskatter. Han påstår att budgetsaldot skulle bliförsämrat med detta upplägg. Det vill jag bestrida.Hans Andersson nämnde en viktig punkt, nämligenutförsäkringen. Jag tycker att det finns anledningatt påminna om att trots högkonjunkturen och detgynnsamma arbetsmarknadsläget under 80-taletvar antalet utförsäkrade högre då än det har varitunder de svåra lågkonjunkturåren, t.ex. 1993. Inteminst beror det på att regeringen har, medriksdagens stöd, vidtagit åtgärder, t.ex.ungdomspraktik och , som har fåttgoda effekter. Människor har fått meningsfullajobb och förhindrats från att utförsäkras.Herr talman! Jag tror att det är viktigt att hålla kvarvid huvudgreppet, nämligen att vi har enarbetslöshetsförsäkring som stimulerar och driverpå arbetsförmedlingar och hela samhället att gemänniskor jobb.Anf. 175 () replik:Herr talman! Jag trodde att skullehålla sig för god för att förfalla till sammadebattteknik som arbetsmarknadsminister . Han fortsätter med mytbildningen omåtgärderna. Det är ingen sanning. Det blir inte mersanning för att säger så. Det var ingensvängning från fram till trettonhelgen, somElver påstod här.Jag säger, liksom , att vi har intefått svar från vare sig arbetsmarknadsministern,eller den tredje talaren som harvarit uppe och försvarat förslaget på frågan omarbetslinjen. Det blir ingen arbetslinje, ElverJonsson, om man straffas så. Tar man ett tillfälligtpåhugg eller ett annat jobb ,straffas men i nästa läge. Därför går det rinmligtvisinte att hävda att ni verkar för arbetslinjen.Vidare var det frågan om utförsäkringsbomben ochrundgångarna. vet lika väl som jagatt det inte går att ha någon evighetsrundgång isystemet. Det är också mytbildning. Här finnsmänniskor som varenda år ramlar ut ur systemetoch utförsäkras. Man måste själv göra en insats föratt vara kvar i systemet. Den tryggheten måste manha som människa. Det är den tryggheten som hargjort att man har klarat större omstruktureringar ivårt samhälle. Det är den tryggheten som har gjortatt man har klarat av att sluta en anställning.Jag vill ha en garanti från . BörjeHörnlund och har sagt denna sak tvågånger. Kan garantera att ingenkommer att utförsäkras ? Jag tycker attdet skulle vara bra att få den garantin.Det är inte fler människor som kommer in i dettasystem än i det andra systemet. troratt de sociala kontakter som sköts via defackliga a-kassorna skall kunna skötas av KAS-regionerna. Jag tvivlar mycket på detta. Om ElverJonsson har fått signaler om att KAS-regionernakan sköta dessa åtaganden, vill jag gärna att hanredovisar det i kammaren.Anf. 176 () replik:Herr talman! Det var frågan om de socialakontakterna för de nyförsäkrade. Det är litet svårtatt veta hur väl skötta de kontakterna blir. Det ärklart att de som står helt utanför försäkringen intekan ha så mycket sociala kontakter gentemot en a-kassa de inte tillhör. Alla förändringar kommer attbli förbättringar.Det finns en sak som inte har nämnts här och somjag finner anledning att ta med i min replik tillJohnny . och defyra KAS-regioner som kommer att ansvara förkontakterna har hög beredskap och känner stortillförsikt att klara av arbetet. Flera talare undrarhur det hela skall av på så -- systemetskall vara i gång . Arbetsmarknadsverketsfrämste företrädare på området har sagt att detkommer att bli tufft, men man kommer att klara avdet hela och man kommer att göra ett bra jobb. Jagvill tillräkna verket att det är en tillräcklig garanti.Jag tycker att hemfaller åt fråganom det går att få ett system som är perfekt när manär arbetslös. Han borde i stället vara mer bekymradöver vad vi skall göra för att få människor i arbete.Jag tror att det är viktigare att maximera enarbetslöshetsförsäkring så att det går att åka litet''slalom'' mellan olika bestämmelser. Därför är detoerhört viktigt att arbetslinjen sätts i främstarummet som garantin finns.Vidare var det frågan om utförsäkringen. Ingettyder på att löftet om att ingen skall bli utförsäkradföre inte kommer att stå sig.Anf. 177 () replik:Herr talman! avslutar med att sägaatt löftet kommer att stå sig. Det är litet skillnad påatt lämna den garanti -- som har gjorttidigare -- att ingen skall utförsäkras . Detkan tolkas precis som man vill.Jag vet inte om har lästGöteborgsposten . Där diskuteras en av KAS-regionerna som skall hantera dessa frågor. Detframgår att man inte kommer att klara av arbetet.De sökande kommer att bli lidande. Man fruktar enlång väntetid och folk kommer att tvingas tillsocialen. Det beror på att den beredskap som ElverJonsson påstår finns faktiskt inte finns. Demänniskor som skall handlägga frågorna vill attriksdagen inte skall fatta beslutet. KAS-regionenklarar inte arbetet. Ändå säger attdet finns en mycket stor beredskap.Jag har inte fått svar från på minafrågor om att komma med i systemet. Man omfattasav systemet genom att betala en avgift. Men manklarar inte avgiftsvillkoret för att få ersättning närman blir arbetslös.Jag skall ta ett exempel. En person tjänar 30 000under . Han uppfyller inteavgiftsvillkoret. Han får ingen ersättning när hanblir arbetslös. Däremot får en person som tjänar17 under en månad en sommar och därefterjobbar ersättning. Menden människa som har betalat in motsvarande 1--av sina 30 000 kommer inte att omfattas av dentrygghet som och att man skall få. Det är en lek med orden,. Det är ingen allmän obligatoriskarbetslöshetsförsäkring. Utfallet kommer att varastörre än antalet medlemmar.AMS har gjort samma bedömning som vi frånsocialdemokraternas sida har gjort. 12 000--15 000fler människor kommer med. Men vad händer efter1997? Jag hoppas att skall bestå även efter1996/97. Då kommer 100 000 människor att ramlaut ur systemet.Jag tror inte att har några uppgiftersom kan innebära att arbetslösheten har kommitned på . I den finansplan som ElverJonssons partikamrat skrivit under, nämligen AnneWibble, står det ju att arbetslösheten kommer attbestå både och . Jag tror intemycket på de utfästelser som gör.Anf. 178 () replik:Herr talman! Vad som står i en och annan bilaga ien regeringsproposition kanske jag inte vill taansvar för. På den punkten har varken utskotteteller jag instämt. Därför har vi kunnat konstateraatt det blivit alltmer gynnsamt i förhållande till detsom prognosmakarna tänkte sig för bara något åreller halvår sedan.Nu går det undan när det gäller nyanställningar.Enbart nyanställdes över 50 000personer via arbetsförmedlingarna, dvs. ca 2 000personer per arbetsdag. Nettotillskottet när detgäller människor som får arbete är uppemottusentalet varje vardag. Visst är detta en rejälförbättring.Det är klart att det inte i varje läge går att förutsehur det kommer att bli när det gäller de olika arbets-- eoch avgiftsvillkoren. Men det problemet har viredan i dag, så det är inget nytt egentligen. Och detär inget skäl för att avstå från reformen.Vad gäller bedömningen av hur pass bra detta kanklaras, går det säkert att hitta någon förgrämdtjänsteman som inte är särskilt angelägen om attrycka tag i det. Men Arbetsmarknadsverketsfrämste företrädare och ytterst ansvarige i saksäger: Vi har hög beredskap, vi kommer att ta ossan detta med stor entusiasm och stort allvar, och vigaranterar att det kommer att fungera trots atttiden är knapp.Anf. 179 ():Herr talman! Återigen har vi lyssnat till JohnnyAhlqvist och hans klagosång över regeringens arbetsmarknadspolitik. Dennagång kritiserade han för en passivarbetsmarknadspolitik och för brist påarbetsmarknadspolitik, såvitt jag uppfattade rätt.Samtidigt slår han vakt om kontantstödet, som juär passivt. Det går inte riktigt ihop.En allmän arbetslöshetsförsäkring är ett gammaltcenterkrav som blir verklighet. haralltid ansett att det är oacceptabelt att den somarbetat och betalt till arbetslöshetsförsäkringen viaskattsedeln, men som av olika skäl inte varitmedlem i en a-kassa, inte kunnat få ersättning. Detär den ena delen i detta betänkande, och dentenderar att försvinna i debatten om de övrigaförändringarna av arbetslöshetsförsäkringen.Detta problem löses . Alla med stark förankringtill arbetsmarknaden får inkomstrelateradersättning. Därmed är ytterligare ett av de tre storaproblemen med den nuvarandearbetslöshetsförsäkringen avklarat. Det första varfinansieringen där beslutade om en avgiftsom trädde i kraft , och som i varjefall förbättrar situationen.Det andra problemet är möjligheten att växlamellan a-kassa och åtgärd hur länge som helst.Därmed riskerar man att en stor grupp människorpermanent hamnar utanför arbetsmarknaden. Detär förödande både för individen och för samhället.Det är det som den stora debatten handlar om, ochman kan allvarligt fråga sig om socialdemokraternaär intresserade över huvud taget av att sätta inkrafttag för att undvika detta. Är man det, JohnnyAhlqvist?Förslaget har mycket generösa övergångsregler.Det viktiga är att när de två ersättningsperiodernaär slut kommer de människor som då inte fått jobbatt omfattas av ytterligare åtgärd, något som nuskall utredas. Jag lyssnade på TV-debatten i gårkväll. Någon ville veta vad denna åtgärd exaktskulle innebära, precis som här idag.Självfallet är det omöjligt att exakt svara på det . Ingen vet ju i vilken situation den enskildebefinner sig i . Det måste blifråga om mycket individuella åtgärder som äranpassade till den enskildes ålder, utbildning,bostadsort och framför allt till situationen påarbetsmarknaden vid det tillfället. Olika alternativskall utredas, och det är mycket bra att manfunderar vidare för att komma fram tillkonstruktiva lösningar.Man kan inte bara presentera en modell som passarför alla. En kvinna i TV i går ville att man skulletala om exakt vad vi skall göra. Tänk om vi kundepresentera en modell som passar för alla människori . Det går bara inte.Det som slår mig i den allmäna debatten om dennya arbetslöshetsförsäkringen är den oerhördapessimismen. Jag kan mycket väl förstå att enskildamänniskor känner förtvivlan när deras fackligaorganisationer och det parti som de tror skall hjälpadem -- hur de nu kan tro det -- talar om för dem attde skall utförsäkras och att de inte har någon chansatt få jobb.Kritikerna förutsätter att vi permanent kommer attha en lika hög arbetslöshet som .