prot · GI0941 · 1994-12-13 00:00:00 — Det kan jag möjligen upplysa efter frågedebatten.Anf. 21 ():Fru talman! Jag tackar för svaret att de konkretaförslagen håller på att övervägas.Visserligen har det vidtagits åtgärder, mensituationen är sådan att förvaringen är mycket dålig. IFinland kan man klara av förvaringen. 1993 stals detbara fem vapen i . Man har också en stor ytaatt bevaka. Man har gränsen till , man harvarit med i två krig osv.Man har hårda krav för civila vapen. Jag tycker skall ställa samma krav på militära vapen.Säkerheten skall gå före ekonomin.Jag får väl svar på min fråga om rapporten sedan.Det vore önskvärt att det blev ett bättre samarbetemellan Polisen och Försvaret. Då kanskeSocialdepartementet, ochFörsvarsdepartementet kunde ta tag mot våldet i detbrottsförebyggande arbetet.Anf. 22 Försvarsminister ():Fru talman! Jag kommer att ställa utomordentligthårda krav. Kommer med någrakonkreta förslag är det självklart att vi kommer attpröva dem mycket noga. Dessa frågor diskuteraslöpande mellan Försvarsdepartementet ochJustitiedepartementet. Vi kommer självfallet inte attlämna någon fråga ogranskad i detta sammanhang -så viktig är hela frågan.Anf. 23 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag anade nästanatt ni hade diskussioner om detta allvarliga ämne. Dethar ju diskuterats så . Jag tycker att det kännsbetryggande. Jag är nöjd med svaret.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1994/95:216 om larmsystem iområdet kring . 24 Försvarsminister ():Fru talman! Tredje vice talman frågat mig vad regeringen tänker göra för attsäkerställa ett bra larmsystem för den som bor inärheten av kärnkraftverk.Jag vill understryka att jag delar uppfattningen attdet är av största vikt att det finns väl fungerandelarmsystem för kärntekniska olyckor.Till har inomhusvarning skett medtelefonlarm för de boende kring . Detsystemet kan inte användas med AXE-tekniken.Därför har ny teknik tagits i bruk för inomhusvarningkring våra kärnkraftverk, nämligen den s.k. RDS-tekniken. RDS står för radio-data-system. Den nyatekniken har tyvärr inte kunnat införas utan vissaövergångsproblem. Ansvariga myndigheter arbetardock på att lösa problemet.För någon vecka sedan genomfördes ett prov iHalland kring . Provet gav ett bättreresultat än vad som varit fallet vid tidigare övningar.I sammanhanget vill jag påminna om att RDS-mottagarna endast är en del av ett system för varningav allmänheten. Inom närområdet används ocksåljudsignaler och mobil varning med högtalare på bilar.Den lokala säkerhetsnämnden vid Ringhalsverkethar uppmärksammat de problem som är aktuella. Enskrivelse från nämnden är nu på remiss hos Statensräddningsverk.Jag kan försäkra att regeringenhar en hög ambitionsnivå vad avser säkerheten ochkommer, om det behövs, att vidta de åtgärder som ärnödvändiga för att säkerställa allmänhetens behov avett väl fungerande larmsystem i närområdet kringRinghals.Anf. 25 Tredje vice talman ():Fru talman! Tack, försvarsministern, för svaret.Det är en rad propåer om larmproblemen runt vårthalländska kärnkraftverk som har övertygat mig omatt det måste till en förändring och det snabbt.Missnöjet kommer naturligtvis i första hand fråndem som bor i närområdet. Där har man mycketlitet, om ens något, förtroende för larmsystemet.Falsklarm, uteblivna larm och RDS-mottagare sominte fungerar är några av skälen till att man nudefinitivt har förlorat tålamodet.Det är möjligt att det senaste provet var någotmindre dåligt, som försvarsministern säger, men dettaär ett område där man inte kan nöja sig med atthänvisa till övergångsproblem. Det krävs, tycker jag,en beprövad teknik som också uppfattas som säker.Missnöjet finns för övrigt också hosRinghalsverkets ledning. Där märker man nu hurdessa brister leder till oro också vad gäller Ringhalsnormala verksamhet.Den lokala säkerhetsnämnden är minst lika kritiskoch kräver nu i första hand att RDS-systemet snarastkompletteras med en utbyggnad av tyfonlarmet.Det är alltså en mycket samstämmig bild man fårnär man lyssnar på synpunkterna från olika håll. Detmåste helt enkelt till snabba åtgärder så att systemetfungerar och allmänheten kan känna förtroende fördet.Jag har blivit övertygad om att det är ett arbetesom måste få mycket hög prioritet. Kan jag tolkaförsvarsministerns svar som att vi är överens om det?I så fall tycker jag att det är en viktig signal till deboende runt om att problemen intenonchaleras.Anf. 26 Försvarsminister ():Fru talman! Jag vill svara klart och entydigt ja påden frågan. Jag vill också gärna säga att jag förstår denärboendes oro och missnöje. I har detfunnits en hel del problem. Utdelningen av RDS-mottagarna har inte genomförts på etttillfredsställande sätt. Det är lika bra att erkänna det.Allmänheten känner sig inte tillräckligt informerad.Det har också funnits vissa tekniska fel. Enligt vaddepartementet har förstått ärmottagningsförhållandena dåliga i har i samarbete medlänsstyrelsen vidtagit en rad åtgärder för att fåsystemet att fungera. Man får väl fortsätta att vidtaåtgärder tills systemet fungerar. Det finns ingetalternativ.Den skrivelse från den lokala säkerhetsnämnden,som jag nämnde, har remitterats till Räddningsverket.Verket skall höra . Ett svar på dennaskrivelse skall vara inne ,dvs. Regeringen kommer därefter attta ställning till den lokala säkerhetsnämndensskrivelse.Anf. 27 Tredje vice talman ():Fru talman! Jag tycker att detta låtertillfredsställande. Det är mycket riktigt att det finnsadministrativa, tekniska och praktiska problem.Möjligen har också olyckliga omständigheter lett tillatt det här inte har fungerat.Efter det att jag har försökt att sätta mig in iärendet har jag blivit tveksam till om RDS-systemetkan bli någonting annat än en komplettering. Jag harockså förstått att det är funderingar somRäddningsverket har haft vid tidigare tillfällen.Jag undrar om inte det här kommer att sluta medatt vi får en kombination av fasta och mobilaljudsändare och att det kommer att finnas ettbegränsat antal RDS-apparater. Jag tror att det är såen lösning kommer att se ut.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1994/95:222 om utvidgning avövningsområdet vid P2 i HässleholmAnf. 28 Försvarsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagavser att låta försvarsmakten utvidga P2:sövningsområde vid utanför Hässleholm.Det som hänt i frågan är att Hässleholmskommun har gjort en fördjupad översiktsplan överHässleholms tätort. I det sammanhanget anmälde P2intresse för det nu aktuella området.Försvarsmakten har därefter inlett en prövning avom det är möjligt att utöka det befintliga skjutfältet.Denna prövning av försvarsmakten omfattar bl.a.behovsprövning, en fastighetsutredning och enredovisning av miljöpåverkan. Prövningen innefattarockså kontakter med såväl kommunen somlänsstyrelsen. Försvarsmakten gör därefter ensammanvägning av de olika behov och intressen förmarkanskaffning som finns på olika militära förband ilandet. Därefter beslutar försvarsmakten för de skildamarkärendena huruvida anskaffningsprocessen skallgå vidare eller inte. Om beslutet blir att marken böranskaffas som militärt övningsområde, med eller utanrestriktioner, måste regeringen lämna tillstånd fördetta.Om det blir aktuellt med den skisseradeutökningen av P2:s övningsområde skallverksamheten prövas i enlighet med gällandemiljöskyddslagstiftning. Prövningen görs avlänsstyrelsen. Jag behöver knappast för EvaZetterberg redovisa vad en miljöprövning är ellervilka moment den innehåller. Jag nöjer mig med attkonstatera att i en sådan prövning kommer allarelevanta miljö- och kulturhistoriska aspekter attvägas in.Jag tror att av den härbeskrivningen av ärendets gång förstår att jag inte börblanda mig i processen på det här stadiet. Det är alltsåförsvarsmaktens uppgift att själv bedöma behovet avmark för övningsändamål och förberedaanskaffningen enligt gällande bestämmelser påområdet, inklusive den viktiga miljöprövningen.Anf. 29 ():Fru talman! Jag vill tacka försvarsministern försvaret på min fråga. Inledningsvis kan jag konstateraatt jag har viss förståelse för att försvarsministern intevill uttala sig i det konkreta fallet.Jag menar dock att försvarsfrågorna befinner sig iblickpunkten när det gäller vårt stora intresse förbesparingar och av att få statsbudgeten i balans.Därför tror jag att det är angeläget att just här kunnapeka på att det för försvarsmakten över huvud tagetinte är aktuellt med större nyanskaffningar av markeller materiel. Det borde vara möjligt förförsvarsministern att ge försvarsmakten enuppfattning om att det här inte är en framkomlig väg.Det tror jag vore en bra vägledning i detta fall,eftersom det rör sig om ett ganska stort kapital förinköp. Detta är den ena sidan av den här saken.Fru talman! Den andra sidan gäller den situationsom de människor som bor i det aktuella områdetbefinner sig i. Som försvarsministern säkert vet rådermycket stor oro bland dem som bor och/eller arbetar idet här området. Det gäller personer som har sina ägori området, personer som tillbringar sin fritid vid sjönoch personer som har ett kulturintresse t.ex. att bevaraden medeltida kyrka som jag berörde i min fråga.Den oro som har utvecklats på grund avförsvarsmaktens intresse för området har resulterat iaktionsgrupper och i skrivelser från LRF och andraorganisationer. Frågorna diskuteras bland de lokaltverksamma. En enorm energi läggs ner på att stoppaett projekt som förhoppningsvis inte kommer attförverkligas. Därför undrar jag om inteförsvarsministern ändå skulle ha ett intresse av attlägga sig i saken på ett tidigt stadium för att se till attmänniskor kan ägna sig åt någonting annat än attprotestera.Anf. 30 Försvarsminister ():Fru talman! Nej, jag kommer inte här attgöra något uttalande adresserat till försvarsmakten.Jag menar att försvarsmakten bör inte av ekonomiskaskäl avstå från att komplettera sitt markbehov om denbehöver marken och ett lämpligt tillfälle att förvärvamarken yppar sig.Jag vill gärna säga att det är beklagligt, men intesärskilt ovanligt, att olika intressen kolliderar medvarandra när det gäller försvarets markförvärv. Detkan gälla markägare, kringboende och andra gruppersom tycker att marken kan användas för bättre ellerandra ändamål än militära ändamål. Just därför att detfinns olika intressen är det utomordentligt viktigt attreglerna för handläggning av den här sortens ärendenföljs mycket noga. Allt måste gå helt rätt till. Jagutgår ifrån att jag och är överens omdet.Anf. 31 ():Fru talman! Jag vill ändå fråga försvarsministernom han har förståelse för de människor som bor ochverkar i det här området och som ser sin hembygdhotad. Det ingrepp som görs är mycket allvarligt. Vidden miljöprövning som skall ske, somförsvarsministern talar om, bör det vara möjligt att sehur den mark som innehas avförsvarsmakten för övningsskjutning m.m. harvanställts och förstörts. Det finns mycket storaskillnader som man direkt kan se om man åkerigenom området. Man ser direkt var militärerna harhaft möjlighet att agera och var de inte har haft det.Både gårdar och mark har förstörts.Jag menar därför är det mycket viktigt attförsvarsministern uttalar en uppfattning i den härfrågan. I tider av stora besparingar bör justförsvarsmakten vara ett av de områden där vi kan taallra mest. Jag har därför svårt att förstå varför maninte skulle kunna ge försvarsmakten en klar signal pådet här området.Anf. 32 Försvarsminister ():Fru talman! Jag måste få tillägga en sak. Det kanväl aldrig vara så att människor känner sin hembygdhotad om det finns ett regemente i närheten?Anf. 33 ():Fru talman! Försvarsministerns sista yttrande fårmig bara att uppmana till ett besök iHässleholmstrakten. Tyvärr är denna oro mycketpåtaglig just på grund av att försvaret vill utöka sittmarkinnehav.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1994/95:204 omförhandlingsrätt för bostadsarrendatorerAnf. 34 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig ombostadsarrendatorer kan räkna med att snart få sammaförhandlingsrätt som hyresgäster.Bakgrunden är ett tillkännagivande av riksdagenunder . uttalade att det finnsanledning att överväga om det inte lagstiftningsvägenbör införas en möjlighet för bostadsarrendatorer attgenom en organisation få förhandla med jordägarenom villkorsändringar. Frågan borde enligt riksdagenbli föremål för en närmare utredning. Enligt riksdagenfick det ankomma på regeringen att bestämma denärmare formerna för det utredningsarbetet.Det är riktigt som påpekar att denborgerliga regeringen inte vidtog några åtgärder medanledning av beslut. Det är därför hög tidatt ta initiativ till det utredningsarbete som riksdagenhar avsett. Jag kommer att ta ett sådantinitiativ.Anf. 35 ():Fru talman! Jag ber först och främst att få tackaför justitieministerns svar. Det kan vara på plats meden liten kommentar.Bakgrunden till den här frågan är att ,med anledning av en motion som jag och några flerskrev, gjorde ett tillkännagivande om att man skulleutreda bostadsarrendatorernas situation. Bl.a. i minhemkommun är detta ett problem för mångabostadsarrendatorer. Det skulle underlätta för dem omde så att säga kunde förhandla kollektivt medmarkägaren.Det anmärkningsvärda är att den borgerligaregeringen inte vidtog några åtgärder. KUkonstaterade i sitt betänkande att det var ett långtdröjsmål. Man sade att man utgick från att regeringenunder skulle skriva direktiv för en översynav arrendelagstiftningen.Av det som justitieministern nu säger framgår attden borgerliga regeringen inte vidtog några åtgärderunder våren. Det är i och för sig anmärkningsvärt.Det är ett positivt besked jag har fått avjustitieministern. Hon tänker tillsätta en utredning. Jagser fram emot det utredningsarbetet. Jag kanske skallkomma med en följdfråga. Hur bedömerjustitieministern tidsplanen? När kan den härutredningen vara klar med sitt förslag?Anf. 36 Justitieminister ():Fru talman! Det är en ganska lång väg vi har attgå, på grund av att ingenting har förberetts i den härfrågan. Vi får börja med att skriva direktiv tillutredningen. Det är en hel rad frågor som måsteövervägas därvid. Sedan måste utredningen tillsättas.Jag kan inte bedöma hur omfattande dettauppdrag blir och hur som utredningen kankomma att behöva. Jag skall be att få återkomma tilldet när bilden i sak har klarnat något.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1994/95:207 om informationom företagsledningars anställningsförmånerAnf. 37 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta i syfte att öka såvälaktieägarnas som de anställdas och allmänhetensinformation om företagsledningarnasanställningsförmåner och andra s.k. fallskärmar.Frågan om redovisning av avtal omavgångsvederlag och liknande har, som också påpekar i sin fråga, behandlats i ettdelbetänkande av (SOU1994:17). Kommittén konstaterar att avtal omavgångsvederlag självfallet måste tas upp som enansvarsförbindelse, skuld eller liknande om avtaletuppfyller de förutsättningar som generellt gäller förredovisningen av ett företags förpliktelser. I fråga omverkställande direktören och styrelsen gäller dessutomredan i dag att det sammanlagda beloppet för löneroch andra ersättningar skall anges. Kommittén ansågatt det i och för sig kan ifrågasättas om intepersonkretsen borde utökas till vissa andrabefattningshavare i ledande ställning. På grund avsvårigheterna att bestämma personkretsen anser dockkommittén att frågan lämpar sig mindre väl förlagstiftning. Under remissbehandlingen harkommitténs ställningstagande inte mött någrainvändningar.En lagrådsremiss på grundval av kommitténsdelbetänkande håller nu på att utarbetas inom Justitie-och Finansdepartementen. Jag är för dagen inteberedd att gå närmare in på innehållet i denkommande lagrådsremissen.Anf. 38 ():Fru talman! Jag tackar för svaret.Som justitieministern väl känner till harföretagsledningars anställningsförmåner, s.k.fallskärmar, diskuterats intensivt . Detgäller inte minst frågan om skäligheten i dessafallskärmar. Det finns många synpunkter om detta,också upprörda sådana, som justitieministern kännertill.Den här frågan gällde inte detta, utan den gälldeallmänhetens information om dessaanställningsförmåner. hargett ut rekommendationer, men man kan konstateraatt en utveckling mot en öppnare redovisningenuppenbarligen går trögt. Frivilliglinjen har hittillsinneburit att det är många aktieägare ochanställda som har bristfälliga kunskaper om sittföretag i dessa avseenden.Jag tycker alltså att det behövs en lagreglering avdessa förhållanden.Av svaret från justitieministern att döma tycks viinte ha samma uppfattning i denna fråga. Det förvånarmig litet. När lagutskottet behandlade denna frågaföre sommaren gjorde man nämligen ett uttalandesom jag förmodar att ministern känner till. Jag tolkardet som att man nästintill gjorde en beställning av ettförslag i den här riktningen.Vad innebär den sista kommentaren om att det nuskall komma en lagrådsremiss? Justitieministern ärinte beredd att närmare gå in på innehållet, men honkan kanske ändå ge en antydan om det kommernågonting som innebär att det blir en lagreglering avdetta, som onekligen har upprört och upprörmänniskorna i vårt samhälle.Anf. 39 Justitieminister ():Fru talman! Som jag nämnde i mitt svar harkommittén inte ansett att det är dags för någonlagstiftning i den här frågan.Näringslivets börskommittés rekommendationsom är relativt ny - den kom 1993 - handlar omledande befattningshavares förmåner. Detta är enrekommendation. Det är alltså i och för sig frivilligtatt följa den, men i praktiken följs dennarekommendation av alla företag som är registreradevid fondbörsen.Från och med nästa år, 1995, måste dessa företagfölja rekommendationen. Detta gör att det egentligenär litet tidigt att ta ställning till om lagstiftning ärnödvändig eller inte. Jag vill nog också påpeka att denhär frågan, vid remissbehandlingen av kommitténsförslag, egentligen bara berördes av en remissinstansoch det var ansåg att det inte torde vara nödvändigt attlagreglera i denna fråga.Jag överväger, som sagt, den här frågan, och deargument som här har anfört och somlagutskottet delvis har anslutit sig till ingårnaturligtvis i bedömningen vid utarbetandet avlagrådsremissen.Anf. 40 ():Fru talman! Det senare beskedet frånjustitieministern var positivt.Nu skriver ju att man böravvakta för att se vilket genomslagrekommendationen får, i första hand på de bolag somdirekt omfattas av den men även på andra företag ivilka sådan information kan vara av intresse. Det äralltså börskommitténs rekommendation som åsyftas.Då frågar man sig vem som har ansvar för ensådan utvärdering. Vem kommer att hålla ögonen påhur det här verkligen följs? Kommer man påJustitiedepartementet att hålla ögonen på detta pånågot speciellt sätt? På vilket sätt kommer det atthanteras?Anf. 41 Justitieminister ():Fru talman! Jag vill särskilt påpeka att detnaturligtvis ligger i börskommitténs intresse attkontrollera att rekommendationen - som dessutom ären obligatorisk regel - följs.Men även har naturligtvisanledning att följa utvecklingen.Anf. 42 ():Fru talman! Det håller jag med om.Nu är medlem i EU, vilket jag förmodaratt vi båda tycker är bra. Jag vet, utan att ha studeratfrågan närmare, att reglerna kring dessa frågor ärbetydligt strängare i vissa EU-länder. Det gäller inteminst . Då kanske detta medlemskap i kange stöd för att få fram en, som jag tycker, behövliglagreglering i denna fråga.Det är klart att man skall lita till börskommittén,men jag tror att det finns anledning att noga hållaögonen på denna utveckling.Jag vill också be justitieministern att undersökaom man inte med stöd av EU-medlemskapet kan drivadenna fråga, så att det blir en lagreglering.Anf. 43 Justitieminister ():Fru talman! Jag utgår från att vi är överens om attdet är behovet av lagstiftning som skall styra huruvidavi lagstiftar i denna fråga och inte hur andra EU-länder löser sina problem i dessa avseenden.Anf. 44 ():Fru talman! Problemen är nog likartade. Dethandlar naturligtvis om ett allmänintresse, och det hardebatten här i visat. Det ärockså det som är anledningen till att andra länder harsträngare, mer bestämda, regler än vad vi harhaft.Jag noterar med tillfredsställelse attjustitieministern lovar att noga följa detta. Jag hoppasockså att hon återkommer medförslag om lagreglering, eftersom jag tror att detkommer att behövas.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1994/95:208 omÅklagarorganisationenAnf. 45 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig omjag kommer att tillmäta lokal förankring en avgörandebetydelse i den fortsatta bedömningen av behovet aven sammanläggning av Tierps och Uppsalaåklagardistrikt.Frågan om åklagarväsendets organisation i flera sammanhang . Senast har Riksåklagaren på uppdrag avregeringen sett över bl.a. åklagarväsendets lokala ochregionala indelning. Uppdraget har redovisats irapporten ochindelning på regional och lokal nivå (Åklagarväsendet1994:2). Rapporten har remissbehandlats underhösten.I rapporten föreslås att 19 av de 86 befintligaåklagardistrikten slås samman till nio nyamyndigheter. Ett av dessa förslag avser ensammanläggning av åklagarmyndigheterna i , med som kansliort.Som väl känner till är denekonomiska situationen i landet mycket ansträngd.Detta innebär att rationaliserings- ocheffektiviseringsåtgärder måste göras på alla områden,även inom åklagarväsendet. Organisationen inomåklagarväsendet måste vara sådan att arbetet kanbedrivas på ett så effektivt och rationellt sätt sommöjligt. Arbetet med att modernisera och rationaliseraverksamheten har emellertid enligt min mening intekommit lika långt inom åklagarväsendet som inomandra delar av rättsväsendet.Riksåklagarens förslag om sammanläggning avvissa distrikt är enligt min uppfattning ett steg i rättriktning mot en effektivare organisation. Vad somföreslagits är emellertid inte tillräckligt långtgåendeför att skapa en bra åklagarorganisation. Ytterligaresammanläggningar bör därför övervägas.Riksåklagaren har till mig uppgivit att han avseratt se över beslutsstrukturen inom åklagarväsendet.Eftersom denna fråga har ett nära samband medåklagarväsendets organisation bör dessa frågorlämpligen behandlas i ett sammanhang. Regeringenkommer därför att att uppdra åtRiksåklagaren att i anslutning till sin översyn avbeslutsstrukturen se över organisationen i dess helhet.Vid en sådan översyn måste hänsyn givetvis tas tillflera olika omständigheter, bl.a. behovet avlokalkännedom och lokal förankring samt kravet påarbetsenheter som är stora nog att fungera rationellt.På grund av de skiftande förhållandena i landetkommer de olika omständigheterna dock att vägaolika tungt. Målet skall vara att det skapas enorganisation som på bästa sätt kan anpassaverksamheten till vad som behövs på den lokala ochregionala nivån.I avvaktan på Riksåklagarens utredning kommerregeringen inte att besluta om någon sammanläggningav distrikt och regioner.Anf. 46 ():Fru talman! Tack för svaret, justitieministern,även om jag inte är riktigt nöjd med det.Än en gång har det genomförts enåklagarutredning. Det är den tredje . Detverkar komma en ny sådan utredning varjemandatperiod, och återigen har justitieministern fåtten fråga med anledning av utredningen.Vid förra debatten i om denna frågasvarade justitieministern att hon inte kunde svara pågrund av att det var remisstid. Det har jag vissförståelse för. är remisstiden över, och svar harkommit in från en rad remissinstanser. Jag har ocksåviss förståelse för, och jag hoppades faktiskt på det,att justitieministern inte ännu har tagit ställning föreller emot det förslag som Riksåklagaren förespråkar iutredningen.Jag har i min fråga och när jag har lästutredningen givetvis tagit fasta på mitt hemlän,län, och det förslag som ligger omsammanläggning av Tierps och Uppsalaåklagardistrikt.Jag vill med min fråga till jusititieministernunderstryka vikten av att åklagarmyndigheten finnsoch även skall finnas kvar. Detta är kravsom även remissinstanserna, såväl länstyrelsen somkommunerna, har påtalat. Varför tycker vi detta?