prot · GI097 · 1994-10-11 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:7Tisdagen den 11 oktoberKl. 14.00 19.10Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Anmälan om återtagande av plats iriksdagenTalmannen meddelade att (), BengtWesterberg (fp), (), (), (), (),(), (), AnneWibble (fp), (), (),(), Per (), Per () och () fr. o. m. den 7 oktoberåtertagit sina platser i riksdagen.Uppdragen för deras ersättare hade därmedupphört. 2 § Anmälan om ersättare för statsrådTalmannen meddelade att följande ersättarefr.o.m. kallats att tjänstgöra i stället förriksdagsledamöter som är statsråd:Björn för för för för för för för för för för 3 § Val av ledamöter i utskottenAnf. 1 ():Fru talman! Valberedningen har enhälligt godkäntgemensamma listor för valen av ledamöter ochsuppleanter i utskotten, i riksdagensförvaltningsstyrelse, i den svenska delegationen tillEuropeiska frihandelssammanslutningens (EFTA)parlamentarikerkommitté, i den svenska delegationentill , i den svenska delegationen till delsEuropeiska ekonomiska samarbetsområdets (EES)gemensamma parlamentarikerkommitté, dels EFTA-staternas parlamentarikerkommitté.I egenskap av ordförande i valberedningen ber jagatt till talmannen få överlämna de gemensammalistorna.Överläggningen var härmed avslutad.Företogs val av 17 ledamöter i utskotten.De av för dessa val avlämnadegemensamma listorna godkändes av kammaren,varvid följande personer, vilkas namn i här angivenordning upptagits på resp. listor, befanns valda tillledamöter ikonstitutionsutskottetKurt ()()Förste vice talman ()()()(m)(s)()()()()()()()()()()finansutskottetJan ()()()()()()()()()()()()()()()()()skatteutskottetLars ()()()()()()()()()()()()()()()()()justitieutskottetLars-Erik ()()()()()()()vice talman ()()(m)()()()()()()()lagutskottetAnita ()()Per Stenmarck (m)()()()()()()()()()()()()()()utrikesutskottetMaj-Lis Lööw (s)()()Axel ()()()()()()()()()()()()Per ()()försvarsutskottetBritt ()()()()()()()()()My ()()()()()()()()socialförsäkringsutskottetMaj-Inger ()()()()()()()()()()()()()()()()()socialutskottetBo Holmberg ()()()()()()()()()()()()()()()()()kulturutskottetÅke ()()()()()()()()()()()()(v)()()()()utbildningsutskottetBerit ()()()()()()()()()()()()()()()()()trafikutskottetMonica ()()()()()()()()()Tom ()()()()()()()()jordbruksutskottetInga-Britt ()()()()()()()()()()()()()()()()()näringsutskottetBirgitta ()Bo Finnkvist (s)Per ()()()()()()()()(fp)()()()()()()arbetsmarknadsutskottetJohnny ()()Per ()()()()Per ()()()()()()()()()()()bostadsutskottetLennart ()()()()()()()()()()()()()()()Per ()()4 § Val av suppleanter i utskottenFöretogs val av 17 suppleanter i utskotten.Sedan de av avlämnadegemensamma listorna godkänts av kammaren befannsföljande personer, vilkas namn i här angiven ordningupptagits på resp. listor, valda till suppleanter ikonstitutionsutskottetNils-Göran ()()()()Axel ()()()()()()()()()()()()()finansutskottetKjell ()()Per ()()()()()()()()()()()()Tom ()()()skatteutskottetLars ()()()()()()()()()()()()Per ()()()()()justitieutskottetHelena ()()()()()()()()()()()()()()()()()lagutskottetThomas ()()()()()()()()Per ()()()()Per ()()()()()utrikesutskottetLena Klevenås (s)()()()()()()()()()()()()()()()Skånberg (kds)försvarsutskottetJörgen ()()()()()()()()(s)()()()()()()()Skånberg (kds)socialförsäkringsutskottetMona ()()()()()()()()()()()()()()()()Skånberg (kds)socialutskottetConny ()()()()()()()()()()()()(v)()My ()()Skånberg (kds)kulturutskottetNils-Erik ()()()()()()()()()()()()()()()Per ()Skånberg (kds)utbildningsutskottetMajléne ()()()Bo Berhnardsson (s)()()()()()()()()()()()()Skånberg (kds)trafikutskottetTommy Waidelich (s)()()()()()()()()()()()()()()()()jordbruksutskottetÅsa ()()()()()()()()()()()()()()(m)()()näringsutskottetDag Ericson ()()()()()()()()()()()()()()()()()arbetsmarknadsutskottetKristina ()()()()()Per ()()()()()()()()()()()()bostadsutskottetCarina ()()()()()()()()()()()()()()()()() 5 § Val av ledamöter och suppleanter iriksdagens förvaltningsstyrelseFöretogs val av åtta ledamöter och åtta suppleanteri förvaltningsstyrelse.Sedan de av avlämnadegemensamma listorna godkänts av kammaren befannsföljande personer, vilkas namn i här angiven ordningupptagits på resp. listor, valda till ledamöter resp.suppleanter i förvaltningsstyrelse:ledamöterMats ()()()Per ()()()()()suppleanterSven Hulterström (s)()()()()()()() 6 § Val av ledamöter och suppleanter i densvenska delegationen till Europeiskafrihandelssammanslutningens (EFTA)parlamentarikerkommittéFöretogs val av fem ledamöter och femsuppleanter i den svenska delegationen till Europeiskafrihandelssammanslutningens (EFTA)parlamentarikerkommitté.Sedan de av avlämnadegemensamma listorna godkänts av kammaren befannsföljande personer, vilkas namn i här angiven ordningupptagits på resp. listor, valda till ledamöter resp.suppleanter i den svenska delegationen till Europeiskafrihandelssammanslutningens (EFTA)parlamentarikerkommitté:ledamöterBerit ()()()()()suppleanterInga-Britt ()()()()7 § Val av ledamöter och suppleanter i densvenska delegationen till EG-SverigeFöretogs val av 18 ledamöter och 18 suppleanter iden svenska delegationen till EG-Sverige.Sedan de av avlämnadegemensamma listorna godkänts av kammaren befannsföljande personer, vilkas namn i här angiven ordningupptagits på resp. listor, valda till ledamöter resp.suppleanter i den svenska delegationen tillGemensamma parlamentarikerkommittén EG-Sverige:ledamöterBerit ()()()Axel ()()()()()()(m)(fp)()()()Per Stenmarck (m)Per ()()()suppleanterPer ()()()()()()()()()()()()()()()()()()8 § Val av ledamöter och suppleanter i densvenska delegationen till dels Europeiskaekonomiska samarbetsområdets (EES)gemensamma parlamentarikerkommitté, delsEFTA-staternas parlamentarikerkommittéFöretogs val av åtta ledamöter och åtta suppleanter iden svenska delegationen till dels Europeiskaekonomiska samarbetsområdets (EES) gemensammaparlamentarikerkommitté, dels EFTA-staternasparlamentarikerkommitté.Sedan de av avlämnadegemensamma listorna godkänts av kammaren befannsföljande personer, vilkas namn i här angiven ordningupptagits på resp. listor, valda till ledamöter resp.suppleanter i den svenska delegationen till delsEuropeiska ekonomiska samarbetsområdets (EES)gemensamma parlamentarikerkommitté, dels EFTA-staternas parlamentarikerkommitté:ledamöterBerit ()()()()()()()(fp)suppleanterInga-Britt ()()()()()()()() 9 § Kallelse till utskottssammanträdenTalmannen kallade samtliga utskott tillkonstituerande sammanträde onsdagen den 12 oktoberkl. 8.45 i resp. utskottslokaler. 10 § Anmälan om partiernas företrädare italmanskonferensenMed stöd av 1 kap. 7 § och 7 kap. 12 §riksdagsordningen hade partigrupperna till talmannenanmält följande personer att utgöra partiernasföreträdare i talmanskonferensen:Sven Hulterström (s)()()()()()()Till suppleanter hade nominerats:Ingegerd ()()()()()()Talmannen förklarade de anmälda personernautsedda till partigruppsföreträdare och suppleanter italmanskonferensen till dess nästa lagtima riksmöteskulle börja. 11 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 3, 4 och . 12 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1994/95:2 till justitieutskottet1994/95:3 till bostadsutskottet1994/95:4 och 5 till jordbruksutskottet1994/95:6 och 7 till försvarsutskottet1994/95:8 till socialförsäkringsutskottet1994/95:9 till socialutskottet1994/95:10 till jordbruksutskottet1994/95:11 till skatteutskottet1994/95:12 till justitieutskottet1994/95:14 och 16 till lagutskottet1994/95:18 till näringsutskottet13 § RemissdebattFöredrogsProposition1994/95:19 medlemskap i . 2 ():Fru talman! Det svenska motståndet mot ettmedlemskap i den europeiska unionen är oerhörtbrett. Till folkrörelsen mot EU räknar vi jordbruks-och civilministern, politiker från alla olikariksdagspartier, kända ekonomer och forskare, tungafackliga ledare, mängder av folkliga rörelser ochorganisationer. Det är människor från alla olika delarav det svenska samhället. Att vara EU-motståndare äringet konstigt. Det har blivit en folkrörelse.Vi står här med en massivregeringsproposition om medlemskap i deneuropeiska unionen. Den mycket tjocka propositionenger en symbolisk bild över vilket omfattande beslut vistår inför. skall det svenska folket ifolkomröstningen fatta sitt beslut om EU. Det är ettbeslut som har att respektera.I centrum står frågan om demokrati ochsjälvbestämmande. EU-förespråkarna hävdar iblandatt EU inte inskränker den nationellasjälvbestämmanderätten. brukar sammapersoner hävda att ett EU-medlemskap leder till ettverkligt inflytande över lagarna i den europeiskaunionen. Det går rimligen inte ihop. Det som Sverigevinner på ett medinflytande inom EU:s överstatligaramar måste givetvis betalas med minskatsjälvbestämmande för den svenska riksdagen.Om skulle bli medlem i EU innebär det ipraktiken att t.ex. vår jordbruksminister får åka till och rösta om EU-lagar,lagar som detaljreglerar villkoren för EU:s samtligabönder. Det är detta som har brukat kalla"rösträtt i ". Men konsekvensen av rösträtten iEuropa är också "EU-staters rösträtt i ", ellerför att uttrycka det precist: röstskulle motsvara fyra röster när det gällerjordbrukspolitiken i den europeiska unionen,som den italienske jordbruksministerns röst- han är medlem i fascistpartiet - skulle motsvara tioröster när det gäller den jordbrukspolitik som ocksåblir giltig i Sverige.Vill vi ge honom det inflytandet över svensklagstiftning? Vill vi frånhända oss möjligheten attsjälvständigt kunna reformera den svenskajordbrukspolitiken? Vill vi avbryta den reformeringsom inleddes och som syftade till enavveckling av det komplicerade regleringssystemet,som syftade till en större konsumentinriktning ochsom syftade till en bättre miljö? Vill vi avbryta dettaför att i stället ansluta oss till EU:s extremtkostsamma och i det närmaste perversajordbrukspolitik, en politik som gynnarstorgodsägarna? Det är några av de många val som ärinbyggda i ett ja eller nej till ett medlemskap i deneuropeiska unionen.En del socialdemokrater säger att det skulle varaett uttryck för internationalism att få rösta iministerrådet. Det är klart, om man menar attinternationalism är detsamma som att en svenskjordbruksminister får den stora lyckan att t.ex. få varamed och detaljreglera villkoren för olivodlingar påden iberiska halvön. Då är det kanske så. Men läggerman i ordet internationalism i stället förståelsensolidaritet med de fattiga och förtryckta i helavärlden, då bör vi lyssna på presidentNelson , när han talar om den europeiskaunionens framväxt. Han säger: "Framväxten av EUoch på det norra halvklotet har försvagat , och i synnerhet de länder som i likhet medSydafrika inte är knutna till något block. "Folkomröstningen handlar alltså också om ifall vivill ansluta oss till den västeuropeiska union som medtullmurar och med gemensam utrikes- ochsäkerhetspolitik syftar till att bilda en ny stormakt.Vill vi ansluta oss till en stormakt som i konkurrensmed och skall strida om marknadsandelari en värld där det är syd, och dess fattigamänniskomassor, som plundras? Eller vill vi slå vaktom möjligheten att vi i i av växandeglobala spänningar mellan nord och syd skall kunnaagera självständigt för minskade klyftor mellan i- ochu-länder?För oss som tillhör nej-sidan är det viktigt att göraallt detta klart. Ett ja till EU-medlemskap skulle varaett oerhört stort beslut med vittgående konsekvenserpå så gott som alla samhällsområden. I propositionenförskönas det med omskrivningar. Det framgår intealls att detta är konsekvenserna, särskilt inte när detgäller den grundläggande konsekvensen av ett ja somett uppgivande av den nationellasjälvbestämmanderätten och en allvarlig försvagningav demokratin är.Många ja-sägare försöker tona ned detta. Mennågra andra talar faktiskt klarspråk. Moderaten,tidigare riksdagsmannen, numera EFTA-kommissionären, - som många av osskänner - skrev i : "Engenomgång av de olika länderna i visar att denrepresentativa demokratin är sjuk - - -. Det unikamed Europaunionens konstruktion är attregeringsmaktens exklusiva förslagsmakt har ersattsav en byråkratins exklusiva förslagsmakt. "Till skillnad från vad som sägs i propositionen,säger som det är. Det skall han ha hederför. Men frågan är om svenska folket delar hansuppfattning att det är bra att ge förslagsmakten tillbyråkrater, som till skillnad från en regering inte kanfällas i fria val.Ett ja till medlemskap i den europeiska unioneninnebär att en mängd områden förs över till EU:söverstatliga beslutsområde. Jämfört med EES-avtaletkommer EU att besluta om t.ex. följande områden:handelspolitiken, utrikes- och säkerhetspolitiken,jordbruks- och fiskepolitiken och den ekonomiskapolitiken, med målet en ekonomisk och monetär unionsamt gemensam valuta. Det är en målsättning som innebär hårda ekonomiska konvergenskrav påmedlemsstaterna, med ökande arbetslöshet som följd.Nästan 19 miljoner arbetslösa i EU:s medlemsstateroch 52 miljoner människor under EU:s egetdefinierade fattidomsstreck talar sitt tydliga språk omresultatet av EU:s ekonomiska politik.Fru talman! Vi vet att denna proposition intekommer att läsas av svenska folket införfolkomröstningen. Det är väl inte ens säkert att allariksdagsmän kommer att läsa den. Inte heller kommersärskilt många att läsa det flerhundrasidiga avtalmellan och som vi skall folkomrösta om.Det är naturligt att folk inte kan ta sig med det.Desto viktigare är att det sammanfattande ochinformativa material som utges avUtrikesdepartementet är korrekt och sanningsenligt.Tyvärr har allvarligt brustit ijust det hänseendet. Det informationsmaterial som harproducerats och sänts ut till alla hushåll är ren ja-propaganda. Det är mycket upprörande. Och det harföranlett mig och andra riksdagsledamöter att göra enanmälan till konstitutionsutskottet.Vad ligger bakom Utrikesdepartementetsförskönande beskrivningar av avtalet med ? Vad ärdet som får ämbetsmän att bryta mot sin traditionellaoförvitlighet i hanteringen av detta ärende? Kan detmöjligtvis vara så att UD-tjänstemännen är välmedvetna om att just UD:s makt ökar betydligt vid ettsvenskt EU-medlemskap. får juett större inflytande över unionslagarnas utformningän vad folkvalda riksdag får.När vi dessutom får höra att det finns planer på attdriva igenom en grundlagsändring förefolkomröstningen, börjar det kännas riktigtobehagligt. Grundlagsändringen behövs om det blir ettja till den europeiska unionen. Men om det blir ett nej,kan förslaget till grundlagsändring läggas ipapperskorgen. Varför skall i så fallgrundlagsändringen drivas igenom förefolkomröstningen? Det måste vi få ett tydligt svar påhär , inte minst från den nya regeringen.Om ja-sidan beslutar sig för att driva igenomgrundlagsändringen före folkomröstningen, kommerman att skapa djup misstro bland många människor.Konspirationsteorier ges fritt spelrum, ochpolitikerföraktet ges en ordentlig skjuts framåt. Detvore väl dumt att åstadkomma det. Låt oss därför enasom att grundlagsändringen bara tas upp efter enfolkomröstning och om det blir ett ja ifolkomröstningen.Fru talman! EU-frågan bevisar återigen den gamlasanningen att demokratin inte är en gång för allagiven. Den måste erövras, försvaras och iblandåtererövras. erövradearbetarrörelsen, liberaler och kvinnokämpardemokratin i form av allmän rösträtt i vårt land. Nuhotas demokratin av den allvarliga urholkning som ettEU-medlemskap kommer att medföra.(Applåder)Anf. 3 PER ():Fru talman! Det är bra att vi får en EU-debatt här iriksdagen . har jag en känsla av att detär någonting som är fel. Varför ligger denna digralunta på bord och inte på svenska folketsbord? Samtliga partier har ju faktiskt lovat att fråganinte skall avgöras i denna kammare utan i enfolkomröstning. Men svenska folket har inte fåtthemskickat någon lag om EU-anslutning eller någotmedlemsavtal eller någon av de 20 traktater avgrundlagskaraktär som föreslås bli svensk lag,däribland unionsfördraget, Maastrichttraktaten.Nej, i stället har hushållen fått nöja sig medUtrikesdepartementets handelsavdelnings lillabroschyr. Jag har jämfört den med de statliga verkensremissyttranden över medlemsavtalet. Dessaremissyttranden är ett exempel på att vissa delar avsvensk demokrati och statsförvaltning fortfarandefungerar väl. Remissyttrandena kom tyvärr in ,eftersom remisstiden utlöpte när avtalet redan varundertecknat. har i alla fall gått tillverket med den oväld den är känd för. Dessaremissyttranden visar att nej-sidans kritik av UD:spropagandabroschyr vilar på saklig grund.Några exempel: UD påstår utan reservation att densvenska offentlighetsprincipen fortsätter att gälla vidEU-medlemskap. Men kammarrätten i Göteborganser att man får räkna med att räckvidden avoffentlighetsprincipen minskar vid EU-medlemskap.UD påstår att salmonellafrihet kan bestå iEU. Men flera länsstyrelser, bl.a. den i ,fastslår att möjligheterna att upprätthållaSveriges nuvarande salmonellafrihet minskar.UD påstår att kan behålla strängare reglerför kontroll av djursjukdomar. Men Statensveterinärmedicinska anstalt anser att riskerna förintroduktion i landet av nya smittämnen ökar omSverige antar EU:s regelverk.UD påstår att kampen mot narkotika stärks genomnya metoder inom EU. Men , som ansvarar för vård av ungadrogmissbrukare, varnar för att EU-medlemskap ledertill ökat drogmissbruk i landet. UD påstår attSystembolaget blir kvar. Men de juridiskafakultetsnämnderna i och Stockholmunderstryker att Systembolagets framtid avgörs avEU-domstolen.UD påstår att självt kan avgöra omSverige skall gå med i och bytakronan mot ecu. Det resonemanget underkänns helt avjuridiska fakultetsnämnden i , som påpekaratt inte har något som helst undantag från denekonomiska och monetära unionen i medlemsavtalet.UD påstår att kan behålla särregler för miljönmed hänvisning till den s.k. miljögarantin.Naturvårdsverket, däremot, ifrågasätter miljögarantinsbetydelse.Detta var bara några få exempel på motsägelsermellan de statliga ämbetsmännens analyser och UD:sutskick till svenska hushåll. Det föranleder två krav,som det skulle vara utmärkt om den nya regeringenreagerar på. För det första: Dra in den senastebroschyren! Eller, om det är , ge resurser, etttilläggsanslag, till Folkrörelsen mot EU, så att vi kanskicka ut en egen broschyr med en mer korrektversion av vad medlemsavtalet innehåller. För detandra: Dela ut unionsfördraget, ,och andra originaltexter gratis till alla som vill hadem! Varför skall icke allt detta finnas tillgängligt pålandets bibliotek, postkontor osv., för var och en somvill gå in och ta ett eget exemplar? Finns det någonanledning att folket som skall besluta inte skall hachans att ta hem ett exemplar och i lugn och ro läsaigenom precis det de själva vill? Varför skall vi pånågot sätt vara förmyndare över vilken informationfolket skall få? Det vore trevligt med ett positivtbesked på den punkten.EU-propositionen bekräftar två av EU-kritikernascentrala påståenden. För det första bekräftas att EU-medlemskapet är någonting fullständigt enormt, ochför det andra att det är praktiskt taget oåterkalleligt.EES-avtalet, däremot, är av betydligt mindreomfattning. Det omfattar bara ungefär 2 000 av desammanlagt 16 000 rättsregler som ingår i ett EU-medlemskap. är tillåtet enligt grundlagen.Det är alltså inte ett EU-medlemskap, utan grundlagenmåste ändras. Lagstiftningsmakten förskjuts frånriksdagen till . Det marginellasvenska inflytandet, vem skall utöva det? Jo, det skallregeringen göra. Det står i det lagförslag vi har här, ihandlingarna, att regeringen är skyldig att underrättaoch rådgöra med , men inte att följariksdagens beslut. Det innebär att i alla desammanhang där avgörandet fälls i ,förvandlas från lagstiftare till rådgivanderemissinstans. Jag hoppas att alla ni som är på ja-sidan har gjort klart för er att ni förvandlar er själva istor utsträckning från lagstiftare tillregeringsrådgivare.Fru talman! En av de vanligaste publikfrågornavid tusentals EU-debatter lyder ungefär så här: KanSverige lämna Europeiska unionen om det visar sigatt ja-sidan hade fel? Ja-sidan har tidigare hänvisat tillWienkonventionen om traktatsrätt, som skulle medgeutträdesrätt. Detta har dock underkänts av expertis påtraktatsrätt. Företrädare för ja-sidan har, hedersamtnog, enligt , lovat attinte längre hänvisa till Wienkonventionen.Ja-sidan har också hänvisat till fallet Grönland.Men i det s.k. Grönlandsfördraget, som finns medsom bil. 27 i handlingarna, sägs uttryckligen attutträdet för beviljades på grund avGrönlands särdrag och att i stället passadebättre in bland andra utomeuropeiska kolonier.Grönland fick också samma relation till EU somandra utomeuropeiska kolonier. är faktisktingen utomeuropeisk koloni till något EU-land, ochdärför kan Grönlandsfallet inte användas somprejudikat i fallet . Det betyder att vidEU-medlemskap saknar varje form av säkrad rätt tillutträde.Carl Bildt har en gång sagt att vi kanske kantrassla oss ur ändå. Vi får se om han säger det här igen. Det är möjligt att det är så. När Sverigesövervägande EU-skeptiska ungdom undrar ifall de,när de tar över samhällsansvaret, kan komma urunionen om de vill det, blir alltså makthavarnas svar:Nja, har visserligen ingen rätt att utträda, ochdet vore avtalsbrott att göra det. Det skulle kräva att viåkte runt till alla EU-huvudstäder med tiggarstavenoch begärde nåd, att få lov att lämna EU, och allaskulle godkänna det. Men ni unga som är så flinka, nikan nog trassla er ut ändå, om det behövs. Det är detarv vi lämnar över till den unga generationen.Varför, ? Varför, ?Varför, ni som är ansvariga, har ni i alla fall inte gjortdetta minimala, att i medlemsavtalet få in en exaktbeskrivning av former, procedurer och villkor för ettutträde, om våra barn, barnbarn eller barnbarnsbarnkanske kommer fram till en annan uppfattning än denni hade? Varför överlämnar ni till kommandegenerationer denna totala ovisshet om hur det skall gåtill?Fru talman! Det talas i propositionen mycket omatt vid EU-medlemskap skulle kunna påverkaEuropas framtid. Tror någon att de dominerandemakthavarna i EU tänker låta lägga omkursen? Ingen kan beskylla dem föratt dölja vad de vill. Det står solklart i den långaintervjun med premiärminister i Le Figaroden . Det är bara att läsa den. Där stårprecis vad han menar. Det skall finnas en centralhomogen kropp, som huvudsakligen skall bestå avFrankrike och Tyskland.Det tyska regeringspartiet säger i sittprogram efter: Den fasta kärnans kärnautgörs av och Frankrike.De talar alltså öppet om vad de tänker sig, dvs. enstormaktsunion.I den debatt som har utlösts - det var en mycketstor debatt i EU-länderna - finns det en enighet om attnya länder inte får komma och ändra kursen. Manskall gå vidare mot ökad sammanväxning. Det är envästeuropeisk stormaktsunion som skissas upp.I debatt sadet.ex. en talare: Varför inte kalla kommissionen för enregering? Ja, varför inte, för man är ju på väg åt dethållet.Europe Market Access, som är en politiskkonsultfirma och som ses som ansedd i ,föreslår just det i en ny rapport. Man säger där attkommissionen, för att effektivisera det hela, måste fåfärre ledamöter. Småstaterna skall inte ha någon alls,eller gruppvis samsas om en.I CDU-programmet säger man att det måste varaökad proportionalitet mellan invånarantal ochinflytande. Om EU är en union, en stat, varför skall dåen tysk röst väga mindre än en svensk? Naturligtvisinte, och därför kommer man att ändra på det. Det blirinte så att småstaterna får ökat inflytande.Småstaterna får i stället - det är detta debatten handlarom - minskat inflytande.Man kan naturligtvis blunda för den verklighetenom man vill, precis som en del i denna kammaregjorde när vi från då visatt här talade om att EU nog skulle skaffa sig engemensam valuta, kanske en gemensam utrikespolitikoch en gemensam centralbank. Vi blev förlöjligade.Det var helt orealistiskt, det var skräckvisioner. ärallt detta beslutat, och det håller på att genomföras.Det sägs i tidningarna ibland att det skulle finnasett särskilt socialdemokratiskt ja till EU, som skullevara annorlunda än det borgerliga. Jag tillhör demsom tvivlar på att det kan vara på det sättet.