prot · GH0972 · 1994-03-15 00:00:00 — Det är viktigtatt vi håller ögonen på dem som förvärvar så att deinte bara tar fördelarna och sedan sticker, som JohnAndersson säger. Det är inte avsikten.Anf. 26 (-):Herr talman! Då är jordbruksministern och jagöverens om att vi skall ha kvar den härbestämmelsen. Vi får hjälpas åt att få den attfungera som det var tänkt.I det här sammanhanget vill jag också nämna att detinte bara är försäljningen mellan fastighetsägaresom det handlar om. Det handlar också om ganskamånga utförsäljningar av statens mark, och ävenbolagsmark, i dessa områden. Ortsbefolkningenhar inte en chans. Det kommer folk utifrån som kanbjuda mycket mer än vad man kan göra om manskall bedriva ett långsiktigt jordbruk med en braekonomi och bo på fastigheten. Man köper ett stortkalhygge som man köper en väl beskogadfastighet. Man slår ihop dem och kan kalavverkahela fastigheten eftersom det räknas som enbrukningsenhet om de ligger i samma kommun.Sätten och knepen är många. Jag tror att deterfordras att enheter tittar pådetta mycket snabbt.Anf. 27 Jordbruksminister ():Herr talman! Det är bra att vi är överens om att hakvar lagstiftningen. Vi är också överens om attmänniskor skall rätta sig efter den.Den här typen av diskussioner i visar attdet finns en uppmärksamhet från ochregeringen på hur lagstiftningen följs. Det hjälpertill att hålla ordning på detta område. Om det sedanvisar sig att det blir problem är jag beredd att seöver hur detta skall hanteras . Det sadejag också tidigare. Alla vill vi värna omsysselsättning och bosättning i glesbygden.Anf. 28 (-):Herr talman! Vi är överens om att vi skall ha kvardessa bestämmelser. Vi är också överens om att seöver det hela om det behövs. Jag vill åter tackajordbruksministern. Jag tycker att det är ett positivtbesked.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1993/94:391 om grustäkterAnf. 29 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig om jagär beredd att i under enförsöksperiod pröva ett kommunalt övertagande avtäkttillsynen med åtföljande rationalisering.Miljö- och naturresursdepartementet bereder förnärvarande en framställning från iVästerbottens län om att de kommuner i länet sombedriver täkttillsyn enligt naturvårdslagen under enförsöksperiod skall få viss ersättning från de statligatäktavgiftsmedlem. För sådan täkttillsyn somkommunerna bedriver enligt miljöskyddslagensbestämmelser får kommunerna utersättning.Jag delar uppfattning om attförhållandena i norra med bl.a. långareseavstånd försvårar täkttillsyn.Emellertid kan jag inte närmare kommenterafrågan, eftersom den är föremål förberedning inom regeringskansliet.Anf. 30 ():Herr talman! Jag vill först tacka statsrådet försvaret. Anledningen till att jag ställt frågan är justatt är ett stort län. Vi har många milvägar och grusvägar.I har man länge försökt att få enändring till stånd, men inte kommit fram till någotresultat. T.ex. har kommun tröttnat på attgöra jobbet gratis. De har skickat en räkning tilllänsstyrelsen, som i sin tur har skickat den vidaretill Miljö- och naturresursdepartementet.Om vi fick ett kommunalt övertagande av tillsynenskulle det innebära kortare körsträckor och lägrekostnader. Entreprenörerna skulle också få ensnabbare tillsynsservice. Det skulle bl.a. innebäraatt de i många fall kan återfå sina säkerheter förefterbehandlingen snabbare.Ministern svarar att det pågår en beredning inomdepartementet efter en framställan frånlänsstyrelsen. Jag har fått uppgifter om att fråganhar diskuterats . Jag skulle vilja ha enredogörelse för handläggningen och för hur detkommer sig att frågan har diskuterats så länge utanatt man kommit fram till något resultat.Anf. 31 Statsrådet ():Herr talman! Det är alldeles riktigt att det ärungefär vi fick in den första skrivelsentill Miljö- och naturresursdepartementet. Den komfrån det som man kallar för Samarbetsgruppen imiljö- och hälsoskyddsfrågor för och . efter kom iVästerbotten in med likartade önskemål. Viskickade detta direkt till Naturvårdsverketeftersom det är den myndighet som har hand omden här typen av frågor. De tittar också påtillämpningen av lagstiftningen.Sedan har vi haft kontakter med iärendet. Det har också pågått ettlagstiftningsarbete, t.ex. när det gäller miljöbalken.Vi har varit mycket noga med att lagstiftningen inteskall bli olika i olika delar av landet och att vi skallfå en riktig koppling till . Det får intebli felaktigheter där.Vi har haft ytterligare kontakter med Länsstyrelseni . De har ombetts att ta framytterligare material. Det gäller ju att titta på vilkavinster som kan göras och vilka kostnader var ochen har. Detta har inte varit riktigt utrett.Så småningom har vi fått det underlaget.Finansdepartementet har haft materialet i etthalvår på grund av de täktavgifter som går in dit.Det är alltså en finansieringsfråga.Nu hoppas jag att vi skall kunna lägga fram ettförslag som berör både organisation och ekonomioch som är kopplat till möjligheter förkommunerna att göra större insatser.Anf. 32 ():Herr talman! Jag ser fram emot att få besked i denhär frågan, eftersom den har diskuterats. Ettalternativ till att kommunerna skulle ta över är attstaten skulle höja täktavgiften. Det skulle barabehövas några ören per ton. På så sätt skulle statenkunna få behålla sina intäkter, men man skulleockså få medel för att betala kommunerna förjobbet. Jag undrar om statsrådet skulle kunnatänka sig ett sådant alternativ till lösning.Anf. 33 Statsrådet ():Herr talman! Just nu undersöker vi intemöjligheten att höja täktavgifterna. Men vistuderar kopplingen till dessa, eftersom det ju defacto tas ut täktavgifter.Sedan är frågan om vad som är mer rationellt -- attlägga ut kostnaden på kommunerna eller att höjaberedskapen hos länsstyrelserna. De som bornärmare täkterna har kortare reseavstånd ochdärmed också lägre kostnader.Alla de här delarna finns med i diskussionerna somförs inom . Jag hoppas att fråganskall få en lösning nu i vår.Anf. 34 ():Herr talman! tjänstemän har räknatut att de skulle behöva köra omde skulle sköta alla besiktningar. I regiskulle man bara behöva köra hälften så mångakilometer. I ett län som är så vidsträckt somVästerbotten finns det enorma avstånd. Det råderskilda villkor i skilda delar av landet.Jag vill tacka så mycket för svaret. Jag är nöjd meddet, och jag ser fram emot att få ett besked så snartsom möjligt.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1993/94:367 omskolundervisningen i matematikAnf. 35 (m):Herr talman! har frågat mig om jagkommer att verka för att kursplanen i matematikbeaktar djup förståelse av ämnet.Frågan är på sätt och vis redan besvarad. Regeringoch riksdag har lagt stor vikt vid att grundskolanskall koncentrera sin undervisning på att lära utbasfärdigheter och bestående grundkunskaper. Tilldessa viktiga basfärdigheter hör utan tvekanmatematik.I den kursplan för matematik som regeringenkommer att ta ställning till betonasvikten av att utbildningen utformas så att elevernaförstår värdet av att behärska grundläggandematematik och får tilltro till sin förmåga att lära sigoch använda matematik. Att matematiken sätts ini ett sammanhang som tydliggör nyttan med ämnetär viktigt. Stor betydelse måste också läggas vid attutveckla elevernas problemlösningsförmåga.Av kursplanen skall framgå vilka mål eleverna skallha uppnått vid slutet av det femte och det niondeskolåret. Det är samma princip som för övrigaämnen. Kommunerna har ansvar för attutbildningen har en sådan kvalitet att varje elevockså ges möjlighet att nå målen.Det är givetvis viktigt att elever som har svårigheterges stöd . I propositionen 1992/93:220 om enny läroplan för framhålls vikten av attmäta grundläggande färdigheter i att läsa, skrivaoch räkna redan i årskurs 2. Genom diagnostiskaprov skall lärarna få bättre möjligheter attdiagnostisera elevernas svårigheter. Sådana provskall även förekomma i årskurs 7.Anf. 36 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret.Den svenska skolans matteundervisning harutvecklats , men det finns mycketkvar att göra om alla barn skall få ett verkligtintresse för ämnet.Barnen tycker att matteämnet är viktigt, men detycker också att det är svårt. Jag tror inte att jag ärensam om att ha hört ungar tycka att ämnet ärurtråkigt. Vi kommer att behöva bramattekunskaper , vare sig vi jobbarinom industrin, inom omsorgen eller påhögskolorna. Det finns alldeles för många barn somär rädda för ämnet och alldeles för få som söker sigtill de naturvetenskapliga programmen.Det är säkert brister i matematikundervisningensom gör att många barn ser matten som ettnödvändigt ont i stället för som ett äventyr. Detvingas ofta att plocka in siffror i formler som de harlärt sig utantill utan att förstå varför. Det är alltidbråttom. Jag tror att man känner igen sig när manhör att barn tycker att det är viktigare att vara bästi matten än att verkligen förstå vad det handlar om.Både svenskan och matten intar en särställning iskolan, både tidsmässigt och som byggstenar. Isvenskämnet är det självklart att barn skall få stödutifrån sin nivå. Många barn som saknar en riktiggrund i matte får inte stöd att bygga upp den.Det är inte bara fråga om att vi skall prova och testabarns kunskaper. Det är också fråga om attutveckla metoder och ha en kursplan som ställerförståelsen i centrum, som tar hänsyn till barnsolika behov, som ser samband mellan matte ochandra ämnen, som ger utrymme för laborationeroch som knyter an till barns vardag. Jag vill frågastatsrådet om den nya kursplanen kommer attinnehålla ett avsnitt för barn med särskilda behov.Kommer laborativa arbetssätt och samverkanmellan olika ämnen att betonas?Anf. 37 (m):Herr talman! Ja, samarbetet mellan olika ämnensom kan integreras -- inte bara med matematik --tas upp i de nya kursplanerna. Frågan omarbetsformerna och nödvändigheten av att sätta inundervisningen i ett sammanhang tas också upp ikursplanen.När vi studerar resultaten i matematik kan vikonstatera att av eleverna klarar attfå de nödvändiga kunskaperna i matematik påhögstadiet. Drygt hälften av eleverna tycker attundervisningen är rolig. Ganska många anser attdet är ett av de nyttigaste ämnena i skolan. Likvälhar även jag mött de synpunkter upp. Jag tror att de bl.a. beror på attundervisningen är onödigt teoretiserad. Det bristernär det gäller att sätta in matematik i desssammanhang.Det är desto roligare att konstatera att det ute iskolorna , innan de nya kursplanerna harkommit, bedrivs ett omfattande utvecklingsarbeteför att åstadkomma förändringar. Jag besökte vidett tillfälle lågstadium i Stockholm.Där arbetar man mycket laborativt medmatematikundervisningen.På olika håll i landet finns det en rad exempel på försöker hitta nya former förmatematikundervisningen, vilket jag tror är bra.Det betyder inte att vi kan vara helt nöjda, men jagtror att och jag kommer att varaöverens om att den nya kursplanen i matematikkommer att bli ett stöd för den utveckling som vibåda anser vara nödvändig.Anf. 38 ():Herr talman! Precis som har jag settmånga roliga exempel på att lärare jobbarentusiastiskt med matteämnet. Det visar sig ocksåatt det lönar sig att utveckla metoder i ämnet. Dåblir det kul, och då ser plötsligt den unge som harkänt sig dålig i ämnet att matte kan vara ett väldigtspännande ämne.Jag har haft förmånen att vara i och träffaett par mattelärare som har jobbat med barn somhar haft det svårt på låg-, mellan- och högstadiet.De var litet oroliga för vad som kan hända när dennya kursplanen kommer. De undrade omutvecklingsarbetet som pågår ute i skolorna och detforsknings- och utvecklingsarbete som bedrivs pålärarhögskolorna verkligen beaktas i läroplanen.De frågade mig speciellt om den nya kursplanenskulle innehålla något avsnitt om barn medsärskilda behov.Anf. 39 (m):Herr talman! Det glädjer mig att träffat lärarna i . Det har även jag gjort,och jag är mycket imponerad av deras arbete. Jaghoppas att lärarna där kommer att finna den nyakursplanen positiv och att de kommer att tycka attdet är möjligt och viktigt att fortsätta att arbeta somde gör med matematikundervisningen.I tar man sig an just elever som harsvårigheter. På ett mycket systematiskt sätt går mantillbaka för att få reda på när problemet uppstod.En elev kan ofta dölja problem med matematikunder . Men helt plötsligt gör en elevkonsekvent fel utan att läraren inser orsaken. Dåhar problemet ofta uppstått på ett tidigare stadium.Av det skälet tog jag upp de diagnostiska proven.Det är nämligen väldigt viktigt att tidigt veta atteleverna har förstått vad det är som sker i degrundläggande övningarna i matematiken. Omman enbart tillgodogör sig uppställningar och baraformellt kan hantera det hela, kan man nämligen fåproblem senare under skoltiden.Anf. 40 ():Herr talman! Jag instämmer i det statsrådet sägerom att de diagnostiska proven är värdefulla. Jagtror att de kan vara ett stort stöd för barnen. Menman måste hantera dem, och man måste ha enmetod för att jobba med barnen. Det är därför jagi kursplanen har efterlyst både det djupa,analyserande arbetssättet och ett avsnitt om barnmed särskilda behov.Jag vet att statsrådet har haft frågan aktuell i ettantal veckor, och jag vet att ett antal lärare hartryckt på. Jag hoppas att kursplanen i mattekommer att bli bra och att det finautvecklingsarbete som bedrivs ute i landet kommeratt kunna leda till pedagogisk utveckling.Jag nöjer mig därför nu med detta och tackarstatsrådet för svaret. Men jag lovar att visocialdemokrater kommer tillbaka om det inte bliren bra kursplan i matte.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1993/94:146 till konstitutionsutskottet1993/94:154 och 155 till skatteutskottet10 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden1993/94:KU20, KU25, KU26 och KU31--betänkanden /94:SkU22,SkU23 och betänkanden /94:JuU14--betänkande 1993/94:UU12Försvarsutskottets betänkande 1993/94:FöU8Kulturutskottets betänkanden /94:KrU11 ochKrU13Utbildningsutskottets betänkanden /94:UbU5och betänkanden /94:TU1 ochTU12--betänkande 1993/94:JoU14Arbetsmarknadsutskottets betänkanden1993/94:AU7, AU9, AU10 och betänkanden /94:BoU10--BoU1211 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1993/94:135 Ungdomspolitik1993/94:236 Vissa jordbrukspolitiska frågorRedogörelse1993/94:RR6 revisorers berättelse övergranskningen av Stiftelsen verksamhet under år 1993Motionernamed anledning av prop. 1993/94:162 Handel med eli konkurrens1993/94:N17 av och Bengt-OlaRyttar (s)1993/94:N18 av ()1993/94:N19 av ()1993/94:N20 av ()1993/94:N21 av ()1993/94:N22 av m.fl. (s)1993/94:N23 av m.fl. (s)1993/94:N24 av m.fl. (v)1993/94:N25 av och ()1993/94:N26 av (nyd)betänkande1993/94:SfU11 Mottagande av asylsökande m.m.12 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 14 mars1993/94:398 av () tillutrikesministern om valet i Ukraina:Inför valet i kommeroroväckande rapporter om politiskt våld. Denledande oppositionsrörelsen valledareMykhajlo Bojtjysin kidnappades och ärfortfarande försvunnen. Flera av Ruhhs kontor --däribland huvudkontoret i men även kontoreni , Tarnopil och Tjernivtsi -- har attackeratsunder av okända beväpnademän. På har ett par ledande krimtatarermördats.Vilka initiativ vidtar inom t.ex. ESK för attgarantera att valet går demokratiskt till?1993/94:399 av () tillmiljöministern om byalagens ansvar förvandringsleder m.m.:Runt om i vårt land finns många uppskattadevandringsleder och stigar, där många frivilligainsatser kan inräknas. Byalagens ideella ochuppoffrande engagemang har i många fall lyckatsförena enskilda och företag till störrehänsynstagande till miljö och natur och till ettbevarande av kulturminnesvården. Byalagpresenteras nu nya nyttjanderättsavtal avskogsägarna, däribland Stora Skog som innehållerförslag om ansvar för skada genom brand ellerannan skada föranledd av ledens anläggande,skötsel eller dess nyttjande. Många byalag ärförvånade över bolagets agerande och kämparemot förslaget med både näbbar och klor. Än värreär att förslaget allvarligt inkräktar påallemansrätten och innebär ett allvarligt hot motdess erkänt höga status. Här åläggs ideellaorganisationer som med frivilliga krafter stött ochblött en rad projekt att ta ett ökat ansvar för denturism arbetsinsatserna senare lett till. Det är enhelt annan sak att kräva sektorsansvar för deföretag som kommersiellt nyttjar allemansrätten tillkanoting, fjällturer etc. och de aktiviteter som rymsinom kulturminnesvårdens område och omfattas avallemansrätten. Det kan enligt min mening intevara rimligt att byalagen åläggs ett ökat ansvar föralla de människor som kommer att vandra utefterdessa leder och stigar.Vad tänker miljöministern göra så attallemansrätten i detta fall inte kommer att hotas?13 § Meddelande om muntliga frågor tillregeringen den 17 marsAnf. 41 frågestunden kl. 14.30kommer följande statsråd att närvara:Statsminister (), socialminister (), jordbruksminister (), justitieminister () ochcivilminister ().Statsministern besvarar övergripande ochallmänpolitiska frågor. Frågorna till övriga statsrådförutsätts beröra deras ansvarsområden inomregeringen.Efter frågestunden följer som tidigare meddelatsinformation av utrikesminister afUgglas (m) och av justitieminister ().14 § Kammaren åtskildes kl. 14.53.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 5§ anf. 20 (delvis) ochav andre vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.