prot · GH0991 · 1994-04-19 00:00:00 — Man tycker inte att detta var något lyckatförhandlingsresultat.Det är anmärkningsvärt attArbetsmarknadsdepartementet ocharbetsmarknadsministern inte har lyckats föra utden här informationen under förhandlingensgång.Det har också ryktats om att Norrlandsjordbruketsstöd delvis skulle fångas in inom ramen för de 360miljonerna. Det har sagts att det då bortfallerytterligare ett par hundra miljoner frånjordbruksstödet.Anf. 23 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jordbruket är en viktig näring.Jordbruket kommer att ingå som en del för dettastöd. Jordbruket kommer också att få stöd frånmedel som avser ett par andra mål -- av målen 2--5 b.Innan eldar upp sig alltförmycket vill jag säga att målen 3 och 4 omfattararbetsmarknaden. behöver inte ställa uppmed något annat än med sinarbetsmarknadsbudget. Det är fritt fram för vårtparlament att ha mycket goda betingelser om det ärdålig sysselsättning i det inre stödområdet. Dessa2,går alltså inte bara till renregionalpolitik. Vi skall också förebyggaungdomsarbetslöshet, långtidsarbetslöshet ocharbetslöshet vid större strukturförändringar.Det finns också regler för t.ex. mål 2 som gällerindustriell omstrukturering.Anf. 24 ():Herr talman! försökerarbetsmarknadsministern att prata bort sakfrågan.Han har bekräftat att man, om man tillhörmålområde 6, inte får stöd från medel avseende deandra målen. Departementets tjänstemän har sagttill oss att åtgärder för långtidsarbetslöshet ochungdomsarbetslöshet inom målområde 3 kan avsehela landet utom mål-6-området. inlandoch ytterligare en del av inlandet lämnas alltsåutanför och får bara tillgång till de 360 miljonerna.Inom ramen för dessa 360 miljoner skall en del avNorrlands jordbruksstöd också rymmas. Detbekräftar nu arbetsmarknadsministern. Det ärytterligare en negativ upplysning i dettasammanhang.Förlåt att jag eldar upp mig, men jag möter storindignation och upprördhet över detta ute i BörjeHörnlunds och mina gemensamma bygder.Anf. 25 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Det sammantagnaförhandlingsresultatet innebär 2,4 miljarder kronori återflöde och att vi klarade mål-6-området på detsätt som vi gjorde. Jag kan tala om för GeorgAndersson att utomstående betraktare, som seriöstvill diskutera detta, tycker att det är ett bra resultat.Företrädare för parti talar merom att skall gå före inlandt.ex. Vi kunde klara av detta och lägga det bästastödet på det område som är mest utsatt. 1 000 krper person, 360 miljoner som till 1999 skall växa till450 miljoner, är ett tillskott utöver det som nukommer till området. Om det finns politiskmajoritet för det går det sedan hur bra som helst förden och det svenskaparlamentet att ytterligare bygga på detta stöd.Anf. 26 ():Herr talman! När säger till mig ochtill alla som har samma uppfattning som jag att viinte är seriösa dömer han nog sig själv ganska hårt.Jag möter alltför många seriösa bedömare av dettasom är förvånade över denna information och överatt regeringen och förhandlingsdelegationenslutgiltigt accepterar en sådan uppläggning. Jagutgår fortfarande ifrån att man i diskussioner medkommissionen försöker att få till stånd en ändringvad gäller geografiska avgränsningar för de andramålområdena, så att vi i vissa avseenden kan täckain mål-6-området.Jag underkänner helt den matematik som BörjeHörnlund redovisar. Som jag bedömer det är detfaktiskt inte någon gyllene fördel att tillhöra mål-6-området. Att exempelvis kommun inteingår är mot denna bakgrund knappast att beklaga.Anf. 27 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag vet inte hur mycket GeorgAndersson har läst på om . Inte är detmycket. Om tror att lilla Sverigekan göra om EU:s samtliga regelsystem inför enfolkomröstning måste jag säga att GeorgAndersson bör rösta nej. Då har han en heltorealistisk uppfattning om vad som är möjligt.Om svenska folket säger ja har vi vid enregelgenomgång 1999 möjligheter att diskuteraolika kriterier, men att tro att samtliga länderändrar saker och ting för att i talarstolen är att ta i.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1993/94:444 omoffentliganställdas rätt att kritiserasamhällsförhållandenAnf. 28 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att vidta några åtgärder för attoffentligt anställda skall slippa att vara oroliga förrepressalier när de utnyttjar sin grundlagsenligarätt att kritisera samhällsförhållanden.Såvitt avser frågan huruvida ett utnyttjande avyttrandefriheten är eller skall kunna vara grund föruppsägning eller avskedande vill jag svara följande.Arbetsrättskommittén har i sitt delbetänkande Nyanställningslag (SOU 1993:32) behandlat fråganom uppsägning på grund av illojalitet och beskrivitdet rådande rättsläget.Kommittén föreslår en viss skärpt inställning i frågaom illojalitet men inte såvitt avser möjligheten tillkritik mot arbetsgivaren. Kommittén understrykeratt det inte får bli några ingrepp i dengrundlagsfästa yttrandefriheten. Den internakritikrätten skall lämnas orörd så längearbetstagaren inte hemfaller åt hotelser ellerliknande.Det rättsläge som råder såvitt avserarbetsgivarens möjlighet att säga upp eller avskedaen arbetstagare, som utnyttjar sin yttrandefrihet, ärsåledes klart. Några planer på att föreslå någraförändringar i dessa regler har regeringen inte.Bengt påpekar i sin fråga att mångauttrycker tveksamhet om att åta sigfackliga uppdrag.De fackliga förtroendemännen skyddas genomreglerna i förtroendemannalagen. En fackligförtroendeman får inte med anledning av sittuppdrag ges försämrade arbetsförhållanden elleranställningsvillkor. Den fackligaförtroendemannen skall ha samma skydd även närhan har lämnat sitt uppdrag.Åtgärder som en arbetsgivare vidtar mot enarbetstagare på grund av att denne är medlem i enfacklig organisation kan också bedömas somföreningsrättskränkning med skadestånd som följd.Det finns således i lagstiftningen ett gott skydd förde anställdas yttrandefrihet.Anf. 29 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Min uppfattningär att det blåser en iskall vind på arbetsplatserna idetta land när det gäller dessa frågor. Sådant ärförhållandet även inom den offentliga sektorn.I och för sig är det tillfredsställande att regeringennu genom förklarar att man intehar för avsikt att skärpa inställningen till illojalitetpå arbetsplatserna. Såvitt jag förstår kommerArbetsrättskommitténs förslag inte att läggas fram ien proposition.Men också inom nuvarande lagstiftning vidtas ju endel mycket märkliga åtgärder i detta land. Det finnsett exempel med en förtroendeman iVärö, som helt enkelt fick sparken från sitt jobb påVärö bruk, därför att han hade fungerat såsomtalesman för i miljöfrågor ochskrivit ett yttrande till . Idetta ärende pågår nu överläggningar iArbetsdomstolen. Det kan bli så att brukdöms att betala ett visst skadestånd, men det anserbruket tydligen att det är värt.Denna metod att se på de anställda tas gärna efterav arbetsgivare inom den offentliga sektorn. Manhar enligt nuvarande lagstiftning möjlighet att vägain egna bedömningar, t.ex. när man upprättarturordningskretsar. Enligt den nya arbetsrättsligalagstiftningen kan man själv välja vilka man villgöra sig av med. Man kan också vidlöneförhandlingar använda sig av detta synsätt, tycker att vissa anställda inte är tillräckligtlojala. Det har skett en ökad utbredning av detindividuella lönesystemet.Anf. 30 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Också jag läser naturligtvis om en delfall, som jag tycker är långt ifrån tillfredsställande.Däremot kommenterar jag inte enskilda fall,framför allt inte när de är föremål för behandling iArbetsdomstolen.Det är viktigt för vårt land framöver att det skapasen god medarbetaranda och öppenhet i företagen.Jag tror att det är av mycket stor vikt att mankänner sig trygg när man framför sina synpunkterpå hur saker och ting bör fungera och hur man villförändra i företaget. Kloka företagsledare bör varamycket tacksamma över att denna attitydförekommer i företagen, för många misstagförhindras om flera skallar får tänka och diskutera.Naturligtvis kan det bli fråga om litet hårdare tag ien besvärlig arbetsmarknad. Men vi har förförsta gången fått rapport om att sysselsättningenökar. Jag hoppas att detta för med sig att vi slipperen hård attityd och att vi kommer in i ett skede därföretag och organisationer utvecklas och gårframåt.Anf. 31 ():Herr talman! Jag begär inte attarbetsmarknadsministern skall uttala sig inför detdomstolsutslag som vi väntar på. Det var ett försöktill en replik på ministerns bedömning att det finnsett gott skydd för de anställdas yttrandefrihet. Mendet har tydligen inte gällt i alla fall.I 2 kap. 1 § regeringsformen slås fast att varjemedborgare är gentemot det allmänna tillförsäkrad''yttrandefrihet: frihet att i tal, skrift eller bild ellerpå annat sätt meddela upplysningar samt uttryckatankar, åsikter och känslor''. Detta skydd får inteundergrävas genom åtgärder på det arbetsrättsligaområdet eller en attityd som har utvecklats påarbetsplatserna. Jag är helt överens med BörjeHörnlund om att det goda samarbetet och den godaandan är en förutsättning för hög produktivitet påarbetsplatserna. Jag tycker att denna fråga är såpass allvarlig att regeringen borde göra ett försökatt undersöka hur pass omfattande den nya vindenpå arbetsplatserna är.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på frågorna 1993/94:422 och 429 m.m.Anf. 32 Statsrådet ():Herr talman! har frågatutrikesministern om åtgärder från regeringens sidamed anledning av uppgifter i en brittisk TV-film på den 12 november1991. Frågan har överlämnats till mig.Bertil Måbrink har frågat mig om regeringen finneranledning att mot bakgrund av vad som harframkommit i filmen omprövabeslutet att låta BITS lämna u-krediter tillIndonesien.Jag besvarar de två frågorna i ett sammanhang.Vid flera tillfällen har jag här i kammaren hafttillfälle att redogöra för den svenska regeringensstarka reaktioner på den indonesiska militärensövergrepp mot Östra Timors befolkning. Jagerinrar sålunda om vårt omedelbara och starkafördömande av den 12 november1991, som följdes av en gemensam nordiskdemarche. Vi krävde också av den indonesiskaregeringen att den undersökning av massakern somutlovats skulle ske snabbt, grundligt och opartisktoch att den indonesiska regeringen skulle göra sittyttersta för att fler brott mot de mänskligarättigheterna inte skulle ske. Jag erinrar även omatt vi i våra tal i och införkommissionen för de mänskliga rättigheterna haruttryckt vår oro över läget på liksomställt oss bakom resolutioner ochordförandeuttalanden i dessa forum.Vad gäller massakerns omfattning kvarstår, somfrågeställaren framhåller, oroande frågetecken.Mer än 200 personer rapporteras som saknade tillFN:s särskilderapportör. Denna kommission har beslutat attundersöka de uppgifter om ytterligare grymhetersom har anförts i fråga. Detfinns anledning att avvakta resultatet av dennaundersökning.Herr talman! Med detta i minnet vill jag ändå sägaatt vi trots allt ser tecken på ökad indonesisksamarbetsvilja i Östra Timor-frågan. Man kankonstatera en minskad militär närvaro, ökadöppenhet för besök på av journalisteroch parlamentariker samt förbättradearbetsmöjligheter för Internationella röda korset.Vi vågar därför hoppas att utvecklingen går åt rätthåll. En fortsatt dialog i dessa frågor medIndonesien är ett sätt att påverka och bevaka attytterligare steg tas i denna riktning.Mot bakgrund av att en viss försiktig förändring ipositiv riktning har kunnat konstateras under desenaste åren föreslår regeringen i åretsbudgetproposition att BITS skall kunna bereda u-krediter men att beslutet i varje enskilt fall skallunderställas regeringen. I den prövningen kommersjälvfallet utvecklingen på MR-området iIndonesien att väga tungt. Man bör också hålla iminnet att möjligheter att påverka denindonesiska politiken i MR-frågor ökar i takt medatt våra förbindelser och vår dialog med Indonesienfördjupas och breddas.Anf. 33 ():Herr talman! Låt mig börja med att säga att jagställde den här frågan för cirka två månader sedantill utrikesministern. Jag fick då vänta, och till slutförföll frågan. Då frågade jag om inte svara i stället, men det gick inte. ställdejag samma fråga igen, och det slutade med att denöverlämnades till . Det har gått ganskalång tid sedan jag ställde frågan.Jag ställde frågan efter att ha sett den här filmen.Jag tycker att det som framkom i den är skandalöst.Jag vet att det var väldigt många som reagerade påfilmen när den visades i svensk TV. De undrar vadvi i gör. Hur reagerar vi när en regeringenbeter sig på det här viset mot sin egen befolkning?Därför tycker jag att de uppgifter som med är litet märkliga. Han säger att manser tecken på ökad indonesisk samarbetsvilja ifrågan om . Var kommer deninformationen ifrån? Det talas i svaret om minskadmilitär närvaro. Vad finns det för bevis på detta?Jag tillhörde ju den grupp som var på september. Vi frågade biskopen och andra om detvar så att antalet militärer hade minskat. Det hadede inte märkt något av. Det finns ju dessutom enmassa poliser. Det finns en enorm kontrollapparathär.Sedan talades det om ökad öppenhet för besök. Närvi var där sade man att vi skulle kunna åka runt varvi ville, men det visade sig sedan att vi inte fick det.Vi var ju starkt kontrollerade . Det var enenorm kontroll. Jag har nog aldrig varit såkontrollerad tidigare.Vi träffade representanten för Röda korset, ochhan vågade knappast svara ens på våra frågor. Devar så oroliga för att de skulle få lämna ÖstraTimor. Inte heller representant vågadesvara på några som helst frågor.Anf. 34 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret.Statsrådet säger i svaret: ''Mot bakgrund av att enviss försiktig förändring i positiv riktning harkunnat konstateras , föreslårregeringen'' osv.Det är något , statsrådet. Hur kan man uttrycka sig pådet sätt som statsrådet gör nu? Där försvann ju 200timoreser. vet vi vad som hände med dem. Jagtycker att det är litet skamligt gentemot detösttimoresiska folket att ministern för de mänskligarättigheterna i den uttrycker sigpå det här sättet.Dessutom fortsätter mördandet av t.ex fackligaaktivister. Det skedde på Sumatra . Förinte så många månader sedan bedrev manklappjakt och spärrade in fackliga aktivister somkrävde en oberoende fackförening. De krävderätten att få utöva sina fackliga rättigheter. Jagtycker att vi skall tala i klartext. De småförändringar som det talas om, t.ex attInternationella röda korset kan arbeta där osv.,anser jag är kosmetiska förändringar.Förtryckare, diktatorer och de som har blod påhänderna, oavsett om det är i , Kinaeller , gör dessa små eftergifter när detpassar dem, när den internationella opinionenutövar ett visst tryck. Men sedan går de tillbaka tillprecis samma brutala förtryckarmetoder sominnan. Detta gäller också för . Det är enmilitärdiktatur som skall förpassas till historiensskräphög. Det gör man inte genom att ge demsvenska biståndspengar.Anf. 35 Statsrådet ():Herr talman! Jag kan ha förståelse för om det harirriterat att svaret inte kommerförrän . Jag kan inte själv hjälpa det.Däremot kan väl inte tycka att jaginte svarar på frågor om . Det äringalunda första gången jag gör det. Jag gör detnästan . understrykerjag med all den kraft jag kan mobilisera att det intefinns något försvar för kränkningar av de mänskligafri- och rättigheterna i Indonesien.I mitt svar hade jag en lång uppräkning av vad vihar försökt att göra. Vad skall vi göra mer än attuttala oss, fördöma, arbeta i multilaterala organetc.? avslutade med det klangfullaatt det är fel att ge bistånd till den här typen avregimer.Bertil Måbrink vet mycket väl -- jag vet inte hurmånga gånger jag har sagt det här i kammaren -- attdet bistånd vi ger är nästan helt och hållet inriktatpå att stötta de MR-organisationer som finns. Jagtror inte att egentligen tycker att viskall lämna MR-organisationerna i Indonesiendärhän och ge oss hem. Jag tror fortfarande, precissom jag säger i mitt svar, att det är klokare att haen dörr öppen för att vara i kontakt med den härtypen av regimer.Det är inget litet land det gäller. Det är inte enbefolkning i klass med . Det är faktisktvärldens fjärde land befolkningsmässigt räknat. Jagtror att vi kan uträtta en del positiva saker trots attvi inte ger något stort bistånd. Vi ger ett litetbistånd som är inriktat på MR-frågor.Anf. 36 ():Herr talman! frågar vad vi skall göra.Ja, inte skall vi sälja vapen i alla fall. Det ingår välinte i dialogen för att förbättra relationerna eller föratt vara påtryckare för de mänskliga rättigheternaatt sälja vapen till diktaturer.I tittar vi på hur attityden härförändrats. har man återigenbörjat sälja en del vapen. Vi har också tidigare haftdebatter här i kammaren som tyder på att manbedömer att situationen är sådan att man kan börjaatt sälja mer vapen. Är det den dialog som AlfSvensson tycker att vi skall föra med enmilitärdiktatur?Jag tycker att det ger helt felaktiga signaler tillIndonesien. Men jag förstår att det är detta att detär ett så stort land som ligger bakom. Det finnsmycket pengar att tjäna. Det är en stor marknad.Det gör att man ser mellan fingrarna när det gällerde mänskliga rättigheterna.Anf. 37 ():Herr talman! Jag har ingenting emot att man gerbestånd till organisationer för de mänskligarättigheterna. Men det vore bra om den här regeringen kunde hålla sig till det. Mennu skall ni även öppna för u-krediter från svenskabiståndsmedel. Det har ni ju sagt ja till. De går förtryckarregimen.Dessutom använder ni svenska biståndspengar viaden nordiska investeringsfonden ochinvesteringsbanken för att ge miljoner tillförtryckarna i . Det är detta jag reageraremot. Jag har aldrig reagerat mot att man gerpengar till MR-organisationer. Men låt oss hålla osstill det!Vi har heller aldrig ifrågasatt diplomatiskaförbindelser med . Det är på de tvåplanen som vi skall föra en dialog med regimen där.Vi skall inte ge dem några u-krediter, varkenbakvägen eller kringvägen via den nordiskainvesteringsbanken och investeringsfonden ellersom det föreslås i budgeten. Där kan man tänka sigatt ge u-krediter till generalerna i . Vi fårlov att skilja på detta. nämner intedetta med u-krediter. Han talar om bistånd till MR-organisationer.Anf. 38 Statsrådet ():Herr talman! Jag skall göra det , ,och jag har gjort det tidigare också. Vi har talat omu-krediter . Det är bara att gå tillbakatill protokollet. Jag läste upp det i mitt svar. Det varslutfasen i svaret. Jag kan läsa det en gång till.Det står alltså att BITS skall kunna bereda u-krediter, men att beslutet i varje enskilt fall skallunderställas regeringen.Ännu behöver inte bli alltförvredgad. Vi har ännu inte beviljat några u-krediter.Om man kommer att bevilja u-krediter kommerbeslutet att underställas regeringen. Jag kanförsäkra att vi kommer att varaförfärligt noga i det sammanhanget. Jag vet att jagannars får stå här och svara på frågor i det oändliga.Det går väl i och för sig an.Jag håller med om att man skall vara väldigt nogamed u-krediter. vet vi att frågan ärkomplex och komplicerad. Vi ger u-krediter tillKina. Det är sannolikt emot, menvi gör det. Jag har sagt att det inte allagånger varit så lätt att hitta en konsistentAsienpolitik för regeringen -- ej heller för denförra.Anf. 39 ():Herr talman! Det värsta är att gerbiståndspengar till tre ockupationsmakter:Indonesien, och . Jag kommer alltidatt jaga den som är rättighetsminister ochbiståndsminister, oavsett om landet har en annanregering, om denna politik fortsätter.Det står följande i slutet av svar:''Man bör också hålla i minnet att Sverigesmöjligheter att påverka den indonesiska politiken iMR-frågor ökar i takt med att våra förbindelser ochvår dialog med fördjupas och breddas. ''Hur stora u-krediter tror att detbehövs ytterligare för att få militärerna i Indonesienatt respektera de mänskliga rättigheterna? Jag kaninte läsa ut något annat av citatet än attmöjligheterna är större ju mer u-krediter vi ger.Anf. 40 ():Herr talman! Jag skulle vilja ta upp frågan om depersoner som har försvunnit igen. Det var en frågasom människorna på kom med tillbiskopen. Man ville begrava sina döda ungdomar,men de var försvunna. Det finns fortfarande ingatecken på var de finns. En del tror att de hardumpats i havet av regeringen. I filmen sägs det attpersoner har skickats till sjukhus och att de blivitförgiftade på sjukhuset av läkare med överinseendeav regeringen.Det är just dessa förhållanden jag tycker att viskulle reagera på. Det var bra att man reageradedirekt efter massakern. Vi hade debatter här ikammaren. Det borde man följa upp. När det nukommer nya informationer om hur fruktansvärt enregering kan bete sig gentemot befolkningen bordeman verkligen trycka på. Det förväntar jag mig avvår MR-minister.Anf. 41 Statsrådet ():Herr talman! I slutmeningen i mitt svar sade jag attdet är positivt att öka takten vad gäller våraförbindelser och vår dialog. Då har vi lättare attpåverka. Det står inte att det i detta sammanhangnödvändigtvis måste ges u-krediter, BertilMåbrink. Det är ett generellt påstående som maninte skall springa ifrån.Jag tror inte att med hjälp av några somhelst u-krediter förmår att rucka vare sig den enaeller den andra militärdiktaturen -- hur stora u-krediterna än skulle vara. Dessutom är de kreditersom står till vårt förfogande som bekant inte såhisnande stora.Jag tror att det generellt är bättre att tala tillvarandra, informera varandra och försöka påverkavarandra än att vända ryggen åt varandra.Anf. 42 ():Herr talman! Jag har deklarerat att jag inte harnågonting emot att vi för en dialog också medsådana regimer. Men det får ske via de vanligadiplomatiska kanalerna och genom bistånd tillorganisationer för mänskliga rättigheter iIndonesien och inte minst till kyrkan på ÖstraTimor. Det är inte oväsentligt. Det borde manockså ge.Vi vet att inte har ratificerat 1966 årskonvention om mänskliga rättigheter. Man har interatificerat tortyrkonvention. Man harratificerat barnkonvention men gjortomfattande reservationer som står i strid medbarnkonventionens ändamål och syfte. Det sägerväl allt om den där regimen!Anf. 43 ():Herr talman! Jag vill bara ställa två korta frågor.Tycker att det är riktigt att vi säljermer vapen till ? Ingår det i dialogen ochförbindelserna med ?Anf. 44 Statsrådet ():Herr talman! Först vill jag säga till vi alltså inte har beviljat några u-krediter tillIndonesien. Det behöver vi inte orda så mycketytterligare om.Jag får tillstå att jag inte har förhållandena vadgäller vapenexporten till solklara förmig. Det ämnet fanns knappast med ifrågeställningen. Jag borde kanske ha haft det. Detär som vi vet inte heller mitt ministerområde.Ärendet är uppe i konstitutionutskottet. Vi får sevad som kommer fram där. Jag vågar ändå säga attdet är skillnad på vapen och vapen i de nyabestämmelserna för vapenexport. Jag vågar alltpåstå att jag inte tror att konstitutionsutskottetkommer att hitta några väldiga offensivavapenexporter från under den senare tiden.Anf. 45 medger ytterligare ett inlägg från varderatalare.Anf. 46 ():Herr talman! Det är riktigt att man ännu inte harbeviljat några u-krediter, men att man över huvudtaget flaggar för det i den biståndsbudget som detsnart skall fattas beslut om här i kammaren ingeroro. Jag märker en viss glidning i till regimen. Det är visserligen intenågon större glidning, men jag ser den. Jag kopplarden till att man börjar öppna för att eventuelltkunna ge u-krediter direkt från till regimeni . Det är där jag ser en liten fara.Anf. 47 ():Herr talman! Jag anser att vapenexporten är MR-ministerns område, eftersom det står irestriktionerna för vapenexporten att man inteskall exportera till länder där det sker brott motmänskliga rättigheter. Därför måste också AlfSvensson vara särskilt observant när det gällervapenexportfrågorna.Jag kan upplysa om att man har sålt endel. Det handlar visserligen inte om någrajättesummor, men det handlar såvitt jag förstår omnya vapensystem och inte bara om reservdelar ochammunition.Man ger helt felaktiga signaler om man börjaröppna för en större vapenexport.