prot · GI0932 · 1994-11-30 00:00:00 — Det skulle leda till 130 000 nya jobb, vilket förövrigt ligger på den tyska nivån.En sänkt arbetstid leder till att förutsättning förverklig jämställdhet och livskvalitet i ett vidare per-spektiv kan uppnås. Den osannolikt höga arbetslöshe-ten gör att vi nu måste ta ordentliga tag för att få enförändring till stånd. Vi riskerar nu att cementera enkärna av långtidsarbetslösa som med förödande storsannolikhet slås ut från arbetsmarknaden för gott.Fru talman! önskar att det privata ar-betslivet satsar på en arbetstidsförkortning liksomman tidigare gjort inom den offentliga sektorn. Vi villatt pengar till detta förs över från arbetsmarknadsåt-gärder. Detta kompenseras i sin tur av sänkt arbets-löshet och samhällsekonomiska vinster i form avmindre tid i barnomsorg, minskade transfereringar,minskad sjukfrånvaro och sist men inte minst en ökadlivskvalitet.Miljöpartiet vill bifalla intentionerna i yrkandena 6och 7 i motion A715, men vi vill gå längre och införaen lagstadgad arbetstidsförkortning.Anf. 87 ():Fru talman! I arbetsmark-nadsutskottets betänkande behandlas 18 motioner omarbetstid m.m. De flesta är väckta . De finns en reservation och ett särskiltyttrande till betänkandet.Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställanoch avslag på samtliga motioner med hänvisning tillden utredning på arbetstidsområdet som aviserats avstatsministern samt avslag på reservationen.Mängden motioner visar med all önskvärd tydlig-het att detta är frågor som väcker stort engagemang.Som jag ser det handlar det om tre delar. Det är ar-betstidens längd, arbetstidens förläggning och över-tidsuttaget.Arbetstidens längd i form av veckoarbetstid harrört sig sakta nedåt . Sedan 40-timmarsveckan infördes har någon enstaka yrkes-grupp, bl.a. skiftesarbetare, fått ytterligare förkort-ning. I övrigt har det stått still. Utrymmet för arbets-tidsförkortning har i stället använts till semester ochföräldraledigheter. Men kraven på ytterligare för-kortning av veckoarbetstiden har däremot inte tigitstill.Många grupper och organisationer, inte minst mitteget kvinnoförbund, har drivit på frågan om sex tim-mars arbetsdag, men vi tror inte att det är medicin motarbetslösheten. Vi tror inte att det är ett sätt att få flerjobb eller att dela på jobben. Men vi är fullständigtövertygade om att det vore ett stort kliv framåt förjämställdheten. Vi får inte glömma bort att före kvin-nornas inträde på arbetsmarknaden var familjensarbetsdag utanför hemmet medan den är 14-16 timmar.Runt om i landet pågår det försöksverksamhetmed förkortad arbetstid i olika former. Vi har hört enhel del räknas upp här. Jag behöver inte upprepa demen gång till.Men som framgår är det de offentliga arbetsgivar-na som är i den här försöksverksamheten. Deskulle vara intressant om fler branscher vågade sig pådet. Men utskottet anser inte att staten behöver tasådana initiativ och föregripa den kommandeutredningen. Däremot kommer vi att med intresse tadel av de lokala försöksverksamheterna.Miljöpartiet skriver i sin reservation att normalar-betstiden skall anpassas till verkligheten. Det låter sigsägas, men till vems verklighet skall den anpassas? Ärdet till den ensamstående flerbarnsmammans, direktö-rens i det internationella storföretaget, affärsbiträdets,metallarbetarens eller rent av riksdagsledamotens?Jag tror att deras behov och deras verklighet ser litetolika ut, varför det kan finnas behov av flera olikalösningar och flexibla arbetstider.Miljöpartiet skriver också att de inte tycker att dennuvarande arbetstidsnormen kan anses vara en natur-lag. Det tycker inte jag heller, och jag har faktisktaldrig hört någon som har påstått det. Däremot finnsdet många, som jag har sagt , som käm-par för att ytterligare arbetstidsförkortningar skallkomma till stånd.Miljöpartiet anser också att skall ställamedel till förfogande för försök med kortare arbetstid.Skulle det visa sig genom försöksverksamhet ellergenom den utredning som aviserats att staten kanspara stora belopp i transfereringssystemet genom enkortare daglig arbetstid, skall vi naturligtvis ta till ossden möjligheten. kan ju pengarna användasbetydligt effektivare om inte olika konton sätter grän-ser för deras användning. mellanförsäkringskassan och vissa landsting är ett sådantexempel. Men nog måste ersättningen till de anställdaför utfört arbete, oavsett arbetsdagens längd, vara enfråga för parterna, inte för riksdagen.Förutom kravet på kortare arbetstid behandlar enmängd motioner arbetstidens förläggning. Det ärtydligt att nuvarande regelsystem inte passar in på ettmodernt arbetsliv. Den nutida familjebildningensmånga variationer kan också innebära större behov avflexibla lösningar för arbetstidens förläggning. Demånga motionskraven tyder, som sagt, på det.Slutligen tar man i motionerna upp frågan om detstora övertidsuttaget. Det tycks som om arbetsgivarnahellre beordrar övertid än anställer ny personal.Rent matematiskt motsvarar dagens övertidsuttagca 50 000 heltidsarbeten. Det är inte sannolikt att enbegränsning av övertiden skulle ge så många nyaarbetstillfällen, men det känns ändå fel att hundratu-sentals människor går utan arbete medan andra slitermed övertid.Fru talman! Behoven av förändringar tycks stora,och frågorna är, som framgår, många. Utskottet hälsardärför med stor tillfredsställelse att statsministernaviserat en utredning på detta område.Mina yrkanden redovisade jag i början av anfö-randet.Anf. 88 () re-plik:Fru talman! Vi i anser att det är såangeläget att genomföra en förkortning av arbetstidenatt vi vill att en sådan sker så snabbt som möjligt,gärna , såsom vi har yrkat i vår bud-getmotion. Vi yrkar att arbetstiden skall sänkas den 1juli 1995 och att någon utredning inte skall avvaktas,detta trots att vi tycker att det är bra att en utredningkommer till stånd. Vi tycker också att det är bra attdet socialdemokratiska partiet är positivt till att kan-ske en kortare arbetstid införs, såsomnu sker ute i Europa.Jag yrkar bifall till reservationen.Som bekant kostar arbetslösheten 100 miljarderkronor. Varifrån tar man dessa 100 miljarder? Denmiljard som krävs i reservationen kan återfås i formav en minskning av arbetslösheten, transfereringaroch, som jag sagt, en bättre livskvalitet.Anf. 89 () replik:Fru talman! tycks tro att en arbetstids-förkortning skall ge fler arbetstillfällen och därigenomminska arbetslösheten. Det bygger på att det i dagskulle finnas arbetsuppgifter som inte blir utförda.Min bestämda uppfattning är att det finns mäng-der av arbetsuppgifter som bara väntar på att blirutförda, om någon vill betala för det. Jag tror därförinte att vi i dagens läge har behov av att dela på arbe-tet för att få något att göra.Vad åter gäller de pengar som staten skall ställatill förfogande kan det möjligtvis genom en utredningeller på annat sätt visa sig att transfereringssystemetkan ändras så, att pengarna kan användas bättre. Detkan ändock inte vara rimligt att skall fattabeslut om att staten skall betala ersättning för männi-skors arbete ute på den ordinarie arbetsmarknaden.Jag menar att vi bör passa oss mycket noga för detta.Anf. 90 () re-plik:Fru talman! Det viktigaste för är inteantalet miljarder utan att vi verkligen kan komma tillskott vad gäller en arbetstidsförkortning. Enligt be-räkningar skall en arbetstidsförkortning, t.ex. ned till35 timmar, som jag förut sade, medföra 230 000 nyajobb.Lilla Edets pappersbruk, som använder returpap-per, avskedade t.ex. för 2 000 an-ställda. Bruket har genomfört rationaliseringar och harnu fått en orderökning. Företaget kan dock inte efter-fråga mer än 200 nya anställda. Detta exempel visaratt rationaliseringar, insättande av industrirobotar,datorisering och effektivisering verkligen har medförtatt antalet arbetstillfällen har minskat.Anf. 91 () replik:Fru talman! Arbetstidsförkortningar har genom-förts på kontinenten och har inte lett till någon störreminskning av arbetslösheten. Det gäller t.ex. i Tysk-land.Det förvånar mig ganska mycket att höra en mil-jöpartist som inte tycks tro att det finns arbetsuppgif-ter som inte blir utförda. Vi talar i varje fall inomsocialdemokratin ganska mycket om att det i miljöar-betet, inom den gröna sektorn, finns många arbets-uppgifter som inte blir utförda. Sådana skullesäkerligen kunna skapa arbetstillfällen, varigenomarbetskraften kan utnyttjas utan att för den skull statenbehöver betala för den.Anf. 92 ():Fru talman! Utskottsmajoriteten avstyrker samtli-ga motioner under hänvisning till pågående utred-ningsarbete på området. Såväl mot bakgrund av mo-tionerna som av olika uttalanden från arbetsmark-nadsutskottet kan man lugnt konstate-ra att den nu gällande lagstiftningen på detta områdeär mogen för en översyn. Den är en relikt från äldretider med en helt annan arbetsmarknad än den som vihar eller kan emotse för framtiden. Så långtfinns det politisk enighet. När det gäller den önskvär-da inriktningen av lagstiftningen framöver finns där-emot starkt divergerande uppfattningar.I ett antal motioner, främst från vänsterhåll, väckskrav på en generell arbetstidsförkortning. Enligt mo-tionärerna skulle detta vara en social välfärdsfrågamen också - och framför allt - det Columbi ägg vari-genom vi löser arbetslöshetsproblemet. för alla på litet sikt - simsalabim så har viutrotat arbetslösheten genom arbetsdelning. Av mo-tionerna framgår inte alltid om man tänkt sig att den-na 25-procentiga sänkning av arbetsinsatsen skall skemed bibehållen lön eller med en motsvarande löne-sänkning. Jag har svårt att se att det sistnämnda falletskulle representera en väg för att höja den generellavälfärden.I en vänstermotion påkallas ett anslag om 1 mil-jard kronor för en försöksverksamhet med kortarearbetstid, vilket ger vid handen att det är det först-nämnda alternativet som man har i åtanke. Även omVänsterpartiet nu inte yrkar bifall till sin egen motion,är detta djupt oroande med tanke på att vänstern utgörett stödparti för regeringen och därmed kan tänkasvinna gehör även för de mest aparta krav.Jag skulle vilja citera litet grand ur sys-selsättningsstudie, som just har kommit ut i svensköversättning. Den skall ingå i The and Explanations. Där står följande underrubriken , dvs. svaret på fråganhur medlemsländerna skall lösa problemet med ar-betslösheten:"Lagstadgad allmän arbetsdelning angriper intearbetslöshetsproblemet genom att öka antalet arbets-tillfällen via ökad ekonomisk aktivitet utan genom attransonera riktigt arbete. Påtvingad arbetsdelning haraldrig varit en framgångsrik metod för att minskaarbetslöshet, inte minst på grund av arbetstagarnasmotstånd mot sänkta löner. Denna ?kur´ får inte blan-das ihop med frivilliga förhandlingar mellan anställdaoch arbetsledning om flexibla arbetstider som kansänka kostnader och ge ökad sysselsättning. "Dessa ord från vill vi moderater med skär-pa understryka och skicka med den arbetstidsutred-ning som skall tillsättas. Grunden för ar-betstidsförkortning har historiskt varit och måste ävenframdeles vara ökad produktivitet, som leder till för-bättrad levnadsstandard som den som så vill kan an-vända för att förkorta sin arbetstid och därmed köpasig mer fritid. De nya, mer flexibla arbetstider somäven Moderata samlingspartiet förespråkar måste varaekonomiskt försvarbara. Det förutsätter att inte pro-duktionskostnaderna ökar så att svenska företag får enförsämrad konkurrenskraft. är det endast eko-nomisk tillväxt och sunda statsfinanser som kan geriktiga jobb med höjt välstånd för alla.Den sociala dimensionen är nog så viktig, BarbroJohansson, men i föreställningsvärldsaknas den ekonomiska dimensionen helt. Välfärdförutsätter faktiskt välstånd, så enkelt är det. Dessbättre blev jag något lugnad när jag hörde av LailaBjurling att även Socialdemokraterna tycks ha vissinsikt om detta förhållande.I två moderata motioner, A704 och A707, begärsen översyn av semesterlagens bestämmelser om se-mesterlönegrundande frånvaro. Om man tar del avbetänkandet SOU 1994:41, "Ledighetslagstiftningen -en översyn", och inte minst av de synpunkter frånorganisationerna på arbetsmarknaden som utredning-en inhämtat, står det klart att kraven i dessa motionerär väl motiverade. Utskottet har emellertid avstyrktmotionerna med motiveringen att den breda utredningpå arbetstidsområdet som regeringen har aviseratskulle omfatta även semesterreglerna, eftersom årsar-betstidsbegreppet skall ingå i utredningsuppdraget,dvs. att arbetstids- och ledighetsregler eventuellt skallföras samman i en gemensam lag.Alldeles hörde jag en obekräftad upp-gift - jag har nämligen ännu inte sett några direktivtill utredningen - om att arbetsmarknadsministernskall ha uttalat att frågan om semesterlönegrundandefrånvaro inte omfattas av utredningens uppdrag. Detvore allvarligt om så är fallet, för det innebär ju att ettenigt utskott har fattat beslut rörande dessa motionerpå helt felaktiga grunder. Jag hoppas att kan upplysa om hur det faktiskt förhåller sig meddetta. Jag vill också erinra om att arbetsmarknadsut-skottet kan sägas ha uppfordrat regeringen att ta medäven frågan om semesterlönegrundande frånvaro idirektiven till utredningen.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottets hemstäl-lan och avlsag på reservationen.Anf. 93 () re-plik:Fru talman! Ja, , vi kanskeskall prata om den ekonomiska dimensionen, och dåvill jag referera till mitt inlägg om byggnadsarbetarna.Det har visat sig att det uppstår stora ekonomiskaeffekter till följd av att man minskar arbetstiden. Mankan t.ex. effektivisera vägbyggen, där det användsmycket stora maskiner, genom att man förkortar ge-nomförandetiden för byggena. En person kan köramaskinen i , och sedan kan man låta enannan köra den i ytterligare sex timmar.På så sätt minskar arbetsskadorna. Det är visat ge-nom utredningar och på sjukhus hur den mänskligakroppen reagerar. orkar kroppen arbeta.Det är alltid under arbetsdagens sista somarbetsskador inträffar - fall från tak, belastningsska-dor av olika slag, man fastnar i en maskin, osv. Detinnebär samhällsekonomiska vinster att människorundviker sjukskrivning och förtidspensionering. Somjag sade, är det av byggnadsarbetarna som arbetartill ålder.Men den sociala dimensionen tycker jag är väldigtviktig. Byggnadsarbetarna kan få en bättre livskvali-tet, som jag ser det, genom att kunna vara mindresjuka och kanske också arbeta under en större del avlivet.Anf. 94 () re-plik:Fru talman! Jag värnar också om byggnadsarbe-tarnas hälsa. Men det vore bra för att klara ut begrep-pen, om ville tala om för kammarenhur hon har tänkt sig att de som mansänker arbetstiden skall betalas.Skall arbetsgivaren betala då denenskilde inte utför något arbete, eller skall staten gå inoch betala mellanskillnaden? Eller skall rent avbyggndsarbetaren själv avstå från en fjärdedel av sinlön, och skulle det i så fall enligt leda till att han får högre livskvalitet?Anf. 95 () re-plik:Fru talman! Om lönerna kommer naturligtvis ar-betsmarknadens parter att föra förhandlingar. Mankan göra på många olika sätt.De anställda kan exempelvis avstå från löneför-höjning . Det kan också vara så, som jag sadetidigare, att man åstadkommer sådana effektivisering-ar att de anställda behåller sin lön. Att det är möjligthar påvisats vid försök som utförts inom den offentli-ga sektorn, t.ex. på . Där var detinga lönesänkningar, utan personalen behöll sin lön,och arbetstidsförkortningen genomfördes inom be-fintlig budget.Anf. 96 () replik:Fru talman! sade att hon blevglad över att Socialdemokraterna tycks ha en vissinsikt om att ekonomin spelar en roll i samhället. Detförvånar mig att uttalar sig på detsättet, för är det någonting som vi socialdemokraterverkligen har insikt om så är det de ekonomiska för-hållandena. Det har väl finansministern visat med allönskvärd tydlighet.Sedan har ställt frågor om vadutredningsdirektiven kan innehålla som regeringen håller på att diskutera. Det är inte min uppgift,tycker jag, att stå här i kammaren och spekulera i vadsom kan komma att stå i direktiven, utan jag får hän-visa till utskottets betänkande, där utskottet har utgåttifrån att direktiven är så vida att man kan lägga in dearbetstidsfrågor som befinns lämpliga att ta upp. Diträknar vi från utskottets sida semesterfrågorna.Detta är utskottets utgångspunkt. Vad regeringenkommer att säga eller vill jag intespekulera i.Anf. 97 ():Fru talman! har länge arbetat för enövergång till sex timmars arbetsdag. Vi gör det avjämställdhetspolitiska skäl, för en jämnare balansmellan mäns och kvinnors yrkesliv och familjeansvar.Vi gör det av generella välfärdsskäl, för att göra livetdrägligare genom att skapa utrymme för familj ochsociala behov. Vi gör det av arbetsmarknadspolitiskaskäl; genom att omfördela arbetstider skall fler kunnasysselsättas utan att priser och produktion för denskull ändras.Det är glädjande att konstatera att Vänsterpartietsgamla krav på sex timmars arbetsdag har ettbrett och växande stöd hos befolkningen och hos ettstort antal fackförbund. Det är också bra att regering-en har bejakat motion så långt att denbeslutat tillsätta en arbetstidsutredning för att utredaen allmän arbetstidsförkortning och en begränsning avövertidsuttaget. Vi betraktar detta som en framgångför vår politik i arbetstidsfrågan.Det faktum att frågan om en allmän arbetstidsför-kortning nu hänskjuts till en utredning får inte betydaatt försöksverksamheten med sex timmars arbetsdagavstannar eller fördröjs. I stället är det mycket ange-läget att verksamheten utvecklas så att den omfattarfler branscher och fler sektorer.Den försöksverksamhet som bedrivs inomden offentliga sektorn pekar entydigt på att en arbets-tidsförkortning i stort finansierar sig själv efter vissainitialkostnader. Det kan man avläsa på minskad sjuk-frånvaro, minskade vikariekostnader, lägre perso-nalomsättning, lägre rehabiliteringskostnader ochminskad förtidspensionering.När det gäller den privata sektorn saknar vi erfa-renhet. Vi saknar också försöksverksamhet.Vänsterpartiet har i den motion som behandlasföreslagit en försöksverksamhet som skulle finansie-ras av statskassan med . Men efter-som i en tidigare behandling har avslagitdetta förslag till finansiering av försöksverksamhetenhar vi valt att inte reservera oss till förmån förmotionen, utan accepterar och stödjer utskottets för-slag att frågan skall utredas.I stället måste det bli utredningens första uppgiftatt initiera denna försöksverksamhet brett och övermånga sektorer.Som jag tidigare sade saknar vi erfarenhet ochkonsekvenser av arbetstidsförkortning inom den priva-ta sektorn. Vi får i stället hämta våra exempelfrån den internationella världen. Det beror på att nor-malarbetstiden inte har ändrats i sedan 1973.Det står i stark kontrast till utvecklingen i övrigaEuropa.Om man jämför veckoarbetstiden inom metallin-dustrin i 14 europeiska länder ser man att Sverigekommer först på tolfte plats - nästan längst ned - medvåra . , som ofta jämförsmed, kommer 1995 att vara nere i 35 timmars nor-malarbetstid . Även i de andra skandinavis-ka länderna har man avsevärt mycket kortare arbetstidän i . I , t.ex., är veckoarbetstiden 37timmar.I finns det dessutom en dokumenteradforskning om följderna av arbetstidsförkortningenunder . Den visar att arbetstidsför-kortningen i har ökat sysselsättningen medmellan 35 och per förkortad tidsenhet. Det inne-bär att en arbetstidsförkortning som motsvarar t.ex.1 000 arbetstimmar skulle ersättas med mellan 350och 800 nya anställningstimmar.Arbetstidsförkortning har alltså en direkt effekt påsysselsättningen och ger därmed också en ren sam-hällsvinst. Det finns forskning. Den finns inte i Sveri-ge utan i , för det är där man har haft mod attgenomföra en arbetstidsförkortning.Vi kan också konstatera att den snabbt stigandearbetslösheten var ett av de viktigaste argumenten föratt förkorta arbetstiden i Tyskland.Vi vet alltså att förkortad arbetstid ger fler ar-betstillfällen. Vad vi inte vet med säkerhet är hurarbetstidsförkortningen slår rent företagsekonomiskt.Det är därför vi i driver kravet på enutökad försöksverksamhet som även omfattar denprivata sektorn. Att minskad arbetstid medför lägrefrånvaro, produktivitetshöjningar och andra positivaeffekter vet vi redan. Det har försöken i den offentligasektorn visat. Problemet är att vi inte kan beräknastorleken på besparingarna inom övriga sektorer. Vivet inte hur de slår när vi jämför dem med ökadelönekostnader.Om den utredning som regeringen nu beslutat till-sätta skall kunna arbeta seriöst och snabbt i riktningmot en allmän arbetstidsförkortning - vilket vi gläd-jande nog verkar ha majoritet för i denna kammare -och mot en normalarbetstid på ,krävs det att utredningen blir en aktiv part när detgäller att initiera och tillskapa försöksverksamhetinom den privata sektorn och inom olika branscherdär. Det är uppfattning. Det är nämli-gen som har råd ochmöjlighet att införa en generell arbetstidsförkortning.När den förra arbetstidsutredningen presenterades1989 konstaterade man att vi i inte kundeinföra någon arbetstidsförkortning eftersom vi hadebrist på arbetskraft. En arbetstidsförkortning skulleinnebära att vi tvingades importera arbetskraft ellerhöja pensionsåldern. är läget det motsatta. Visaknar arbetstillfällen, och flera hundratusentalsmänniskor är ofrivilligt arbetslösa. Dessutom finns nästan en miljon människor frivilligt eller ofrivil-ligt i deltidsarbete. Ett har de gemensamt: De harsjälva valt att bekosta sin arbetstidsförkortning. De äri stor utsträckning kvinnor.En kortare arbetsdag med lönekompensation förde lågavlönade skulle minska löneskillnaden mellanmän och kvinnor och öka jämställdheten mellan kö-nen. Det finns ett utrymme för och ett behov av enarbetstidsförkortning för att skapa fler jobb och för attöka jämställdheten mellan könen.Sverige befinner sig dessutom i en konjunkturupp-gång. Stora delar av exportindustrin genererar storavinster. Industrin bör kunna bära vissa kostnader aven arbetstidsförkortning utan försämring av konkur-rensförmågan.Ett annat viktigt argument är de senaste årens fak-tiska förlängning av den genomsnittliga arbetstiden.Försämringar av t.ex. sjukledighet och förkortad se-mester har lett till en förlängning av arbetstiden. Dengenomsnittliga arbetstidens ökning beror också på enökning av uttag av övertid. Utvecklingen under senareår har alltså inneburit att allt fler arbetar alltmer, me-dan allt fler står utanför arbetslivet.Fru talman! Med detta vill under-stryka vikten av en allmän arbetstidsförkortning medinriktning mot sex timmars arbetsdag. Vi har ingetemot att frågan utreds. Tvärtom ser vi det som enseger för vår politik att vår motion bejakas och blir endel av underlaget för den kommande arbetstidsutred-ningen.Vad jag i mitt inlägg här och vad vi vänsterpartis-ter i vårt särskilda yttrande vill understryka är attbehovet av en bred försöksverksamhet inom olikasektorer och branscher kvarstår. Att avvakta utred-ningens förslag innebär att man förlorar tempo i frå-gan. I stället måste det bli utredningens mest priorite-rade uppgift att snabbt och i samverkan med arbets-marknadens parter initiera försöksverksamhet medkortare arbetstid.Anf. 98 ():Fru talman! uppehöll sig i sitt anfö-rande mycket vid internationella jämförelser. Det kanlåta bestickande att i jämförelse med mångaandra europeiska länder har längre lagstadgad arbets-tid. Men om man läser vidare i egenmotion framgår det redan där att om man tar in denfaktiska årsarbetstiden, med hänsyn tagen till våramer frikostiga regler för semester, rätt till föräldrale-dighet, studieledighet m.m., framstår som enmycket gynnad nation.Vi, eller rättare sagt tidigare socialdemokratiskaregeringar, har valt den inriktningen på ledighetsför-måner av olika slag. Vi har accepterat längre arbetstidmen har många andra sociala förmåner som saknaseller är mindre långtgående i andra länder. TyckerVänsterpartiet att vi i både kan äta upp kakanoch ha den kvar?Jag sade tidigare att saknar ekono-miska dimensioner. Det vet vi sedan gammalt attVänsterpartiet också gör. talar om attföretagen nu börjar visa stora vinster.