prot · GH0973 · 1994-03-16 00:00:00 — harhan uppnått en avkastning på 91--. Äggen ärtyngre, och kvaliteten på skalen är högre. Han harfått fram ett högkvalitativt ägg genom sinproduktion. Han anser att frigående höns blir gladavärphöns.Han arbetar också efter principen att förändrafoderstaten för att uppnå det absolut bästaresultatet. Vi talar här om produktion i mindreanläggningar. Enligt hans bedöming kan man ha istorleksordningen 10 000 värphöns i dessaanläggningar. Därigenom får vi en närproduktionoch en högkvalitativ produkt. får vi fleranläggningar. Vi får färskare ägg om vi kangenomföra den här reformen fullt ut. Jag tror,precis som , att det kommer attfinnas frigående höns i hela Europa.Vi är på det klara med problemen med salmonellai . Vi har diskuterat det tidigare ikammaren. Om vi får en produkt med betydligthögre kvalitet så blir vi också intressanta somförebilder och kanske som exportörer under enperiod. Detta medför att vi kan få en viss utökningav arbetsmarknaden. Detta ger helt enkelt flerarbetstillfällen på vissa områden där det annars inteskulle vara möjligt.De som skall arbeta med denna verksamhetbehöver dock mycket utbildning. Det är ingen lättsak. Man måste ha ett öga för produktion av ägg,som den producent som jag har diskuterat meduttryckte det. Dessutom måste man utveckla enfoderstat som passar. Det är viktigt att vi får braprodukter och konkurrens på lika villkor. Jag troratt vi kan skapa en nisch för vår produktion medhög kvalitet på ägg.Anf. 93 ():Herr talman! Låt mig inledningsvis säga att jag stårbakom den djurskyddslag som riksdag harstiftat. Jag tycker att det är en bra lag och att vi skallom värna om den lagstiftning som vi har. Jag hardock inte haft samma syn på tillämpningen avdjurskyddslagen som jordbruksministern, som nuär närvarande i kammaren. Vi har fört diskussionerom bl.a. kodressörer och betesdispenser.Förra året hade jag en motion angående lagenstillämpning på burhöns. Både i den föregående ochi den nuvarande förordningen förbjuds burar.Enligt mitt sätt att se det har det varit olyckligt. Dethar hämmat forskningen om alternativa system tillgolvsystemet. I förordningen sägs således att maninte får använda burar. Men hur definierasegentligen en bur? Vilken storlek har den och hurskall den se ut? Om vi hade släppt den svårtolkadeförordningen tror jag att vi hade kommitlängre med alternativ till de konventionella burarsom vi inte vill ha . Jag vill inte heller hasådana burar.Nu har vi i alla fall kommit så långt att ett enigtjorbruksutskott öppnar vägen även för forskningom alternativa bursystem, där man följerdjurskyddslagens intentioner om hönsens naturligabeteende. Det finns möjligheter till reden,sittpinnar, sandbad m.m. i begränsad form i bur.Jag tycker att det är synd att vi inte forskade vidarepå det här området tidigare. Det här kommer att bliett problem för många producenter.För sedan var jag i och besökteCarina och anläggning iBredaryd. Det är ett ungt par. De är duktigaäggproducenter. De har tagit över Andersfamiljegård och gjorde ny inredning 1982. Derasanläggning börjar nu bli gammal och försliten.Normalt skall sådana här anläggningar bytas utefter tio . Defrågade mig hur de skall göra.De kan inte använda sin buranläggning längre. Defår inte sätta in nya burar, eftersom burförbudetinträder 1998. får det inte längre finnasburar. Jag hade svårt att svara på deras fråga omvad de skulle göra.Alternativet för dem är att fortsätta fram till 1999och att då upphöra med sin produktion. De vill intefortsätta med lösgående golvhöns, eftersom de intetror på det systemet. De säger att de har sett alltförmycket avarter i det systemet. Det var svårt för dematt hitta någon annan utväg. hade gått på Jordbruksverketslinje att man skall avvakta med förbudet till år 2004så skulle den här familjen nu ha kunnat sätta inbättre och modernare burar. Sedan skulle de kunnaanvända de nya systemen som skulle ha forskatsfram. Jag tror att det hade varit en bra väg att gå.Jag ställer också upp bakom jordbruksutskottetsförslag. Det finns en utväg. skall taställning i frågan efter det att utvecklingen iforskningen har följts upp. Men då förväntar jagmig att också tar ställning, dvs. attriksdagen klart uttalar att forskningen inte harkommit så långt att ett förbud kan införas 1999.Tidpunkten kanske behöver skjutas framåt någotså att alternativa system kan utvecklas. Jag tror inteatt det kommer att bli fråga om golvsystem iframtiden. Jag tror att även acceptabla systemkommer att forskas fram för burar. Men det får visasig om detta är en framkomlig väg.Jordbruksutskottet har öppnat dörrar föralternativ.Jag hoppas och förväntar mig att vågarfatta detta beslut. Jag tycker att det ibland inte finnstillräckligt med politiskt mod. Det har varit storaopinionsyttringar mot burhönssystemet utan attsakkunskapen har varit så stor. Jag tycker även attjordbruksministern i vissa fall har varit litet välförsiktig i sina bedömningar och kunde ha gått litethårdare fram.Jag sade redan inledningsvis att jag står på djurenssida. Jag tror på en lagstiftning om att främjadjurens hälsa. Men det är inte alltid somtillämpningen blir så.Lägeskontrollen som har aviserats till 1997 är enligtmitt sätt att se alltför sent påkommen. Vi kan integenomföra förändringar fram till 1999.Det är bra att jordbruksutskottet har tagit initiativtill denna utvärdering.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan i betänkandet.Anf. 94 (nyd) replik:Herr talman! har jag hört två moderater säga attdel stöder förslaget. Men säger ni att manskall tänka sig för . Vid varjeavstämning skall man väga dessa frågor tungt för attse om det går att riva upp beslutet.Är inte den signal ni sänder ut till alla som tvekarom vad de skall göra att ni kommer att riva uppbeslutet? Därför behöver de inte göra någonomställning. Jag tycker att det är märkligt att mantalar så. Är det fråga om att härmed vara nödd ochtvungen att hålla med för att hålla ihop regeringen?Jag tycker att det är en mycket olustig situation. Jagtycker att ni skall förklara ert ställningstagande.Anf. 95 () replik:Herr talman! har talat för denmoderata inställningen, och jag har talat för mininställning i det här fallet. Min personligauppfattning är att i realiteten kommer det att finnasbåde golvsystem och andra alternativ. MaxMontalvo kan själv tänka sig vilka signaler som ges.Jag tycker att det är bra om vi får fram system somgagnar djurens hälsa. Det är det vi är ute efter. Detär inte fråga om att omsätta andra värderingar påsystem som är mer estetiska. Vi inbillar oss attdjuren går ute på backen och pickar. Men så är inteverkligheten. Verkligheten i golvsystemet ärrätt förskräcklig. Jag har sett mer eller mindrenakna hönor som hackar på varandra och som är idåligt skick.Men jag tror att med hjälp av forskning kommerdet att utvecklas nya golvsystem som kan bli braalternativ. Det kanske t.o.m. kan bli detförhärskande alternativet. Men framför allt gällerhela frågan djurens hälsa. Men om djuren mårbättre i andra system, t.ex. med förbättrade burar,hur de än ser ut, skall de systemen kunna användas.Det skall finnas alternativ.Anf. 96 (nyd) replik:Herr talman! Jag håller fullkomligt med om dessadetaljer. Men jag menar att ert ställningstagandeinnebär att beslutet blir meningslöst. Jag reagerarmot det. Ingen kommer att ställa om sin produktionnär dessa signaler ges.Anf. 97 ():Herr talman! Intentionerna är naturligtvis att viskall ha en bra djurhälsa. Det är det viktigaste.Forskningen får avgöra om det skall ske på det enaeller det andra sättet. Det är sakkunskapen somskall avgöra vad som är bäst för djurens hälsa.Min personliga uppfattning är att vi kommer att iframtiden se båda typer av system. Vi kommer attse både burhönssystem och bra system förgolvhöns. Vi skall kunna garantera konsumenternabra kvalitet på äggen, och vi skall ha en inhemskproduktion. Vi skall inte behöva importera ägg somvi vet är av sämre kvalitet och värps av hönor somföds upp i förhållanden som vi ogillar.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 21 §. )12 § Förvaring av allmänna handlingar hosandra organ än myndigheterFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1993/94:KU20 Förvaring av allmänna handlingarhos andra organ än myndigheter (prop.1993/94:113).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 21 §. )13 § Några rättegångsfrågor i tryckfrihets- ochyttrandefrihetsmål m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande1993/94:KU25 Några rättegångsfrågor itryckfrihets- och yttrandefrihetsmål m.m. (prop.1993/94:118).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 21 §. )14 § Förslag till tilläggsbudget till statsbudgetenför /94Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande1993/94:KU26 Förslag till tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /94 (prop.1993/94:105).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 21 §. )15 § Anslag till allmänna valFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1993/94:KU31 Anslag till allmänna val (prop.1993/94:100 delvis).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 21 §. )16 § Stöd till politiska partierFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1993/94:KU32 Stöd till politiska partier (prop.1993/94:100 delvis).Anf. 98 (nyd):Herr talman! Efter att ha diskuterat folketsrökvanor och hönsens naturliga beteende m.m. ärvi nu framme vid politikernas olater, nämligenpartistödet. Denna fråga borde vara en öm tå ikammaren, och det är kanske därför ingen befinnersig här . Vad vet jag.Jag kan inte förstå hur svenska politiker ens kanförsöka att låta bli att minska partistödet, nu närdet dras ned på allting annat. Jag talar inte om denutomordentligt marginella minskningen om 14miljoner kronor som det nu skall fattas beslut om.Vi vet att totalposten är ungefär 2 000 miljonerkronor.Man kan verkligen fråga sig hur man skall klaradialogen med sina väljare. Det kallas ju för det.Alla har ju en dialog med sina väljare, utan att förden skull föregå med gott exempel.Men politikerna är säkra i denna fråga. De vet attde får sitt stöd. Det är ju de själva som avgör attde skall få pengarna. Därför får de pengarna. Omnågon timma fylls denna kammare och besluten''knappas igenom''. Så går det till.Låt oss titta litet närmare på denna fråga, bl.a. påorganisationsstödet. Partistödet utgör en del avdetta. Låt oss titta på det fusk som bedrivs.Vi kan verkligen fråga oss vad det är som pågår. Vivet att politiska ungdomsorganisationer direktförknippade med de partier som sitter i den härriksdagen har sysslat med oegentligheter. Frågan äri vilken omfattning, och frågan är vem de har stulitfrån. Är det av varandra eller av andra -- som omdet skulle vara viktigt?Man kan fråga sig vad det är i detta som berörpolitikens och politikernas egna villkor. Var finnsåtgärderna, påföljderna och straffen?Låt oss tänka oss att pensionärer skulleagera på samma sätt som politikerna, dvs. sätta sinaegna villkor och besluta om sänkningar eller ej avpensionerna -- och dessutom förbjuda insyn. Det ärgivetvis orimligt.Man vill inte diskutera de här frågorna i kammaren.Det gäller från vänster till höger -- när det finns folki den. Vad är skälet? Skälet är att man i alla partierundrar vem som vinner på att man river i det hela.Det är ingen här inne som vinner på det. Men detfinns andra som gör det -- de kallas för svenskafolket. Svenska folket vinner på att dess egnapolitiker visar omdöme och granskar sig själva.De drygt 100 miljoner som det statliga partistödetär uppe i utgör en del av en total kostnad på ca , alltså 2 miljarder. Det har vi fåttutrett för oss. Det betalar svenskarna till sinapolitiker, som tackar genom att behandla folketsom om det vore underordnat, när det i självaverket är tvärtom. De som arbetar här inne, ochäven de här inne som inte arbetar men som bordegöra det, har folket som arbetsgivare. De äravlönade av folket.Det rena partistödet uppgår till drygt 700 miljoner,enligt den utredning som har presenterats.Därutöver går till arvodenoch löner. Blotta misstanken om att de här 700miljonerna -- det är folket som betalar vartendaöre -- inte behövs, inte används till folkets bästaeller skulle myglas bort, borde vara nog för att enansvarig riksdag skulle agera och införa nya reglerför partistödet. Det borde vara tillräckligt för skulle analysera partistödet långt, ,tillbaka i tiden och se vad det har använts till. Detborde undersökas hur stora belopp som interedovisas i räkenskaperna. Vi borde sänka stödetordentligt och införa total insyn.I andra demokratier, där man bevisligen tarbegreppet demokrati högtidligare än i ,finns det ingen verksamhet som man synarnoggrannare än just den politiska. Men det vill intevi politiker göra här, eftersom det är vi själva sombestämmer. Det är inte trevligt om det rotas i vårapapper.Vad är det som säger att politiker är bästoch hederligast i världen? Alla av oss som kan läsaeller lyssnar på radio eller TV får reda på politiskaskandaler i andra länder. Vi förfasar oss över democh tror inte att sådant händer här. Det är möjligtatt det inte gör det, men i så fall skall man väl upptill bevis. Vad tjänar hederliga politiker påatt inte ta upp den här frågan och göra den till fråga? De borde visa att de verkligen föregårmed gott exempel när det gäller att spara påpengarna, reducera beloppen som går till partiernaoch öka insynen.Den här frågan kan synas som en mindre frågadärför att det finns större frågor räknat i miljoneroch miljarder. Men om man ser på saken moralisktoch ur den politiska moralens synpunkt kan mankonstatera att det inte finns någon större fråga. Detär väl därför som det inte heller finns någon annantalare än jag uppskriven på talarlistan under denhär punkten. Det är bedrövligt. Jag hoppasverkligen att debatten kommer i gång.Jag lovar er att den här kritiken kommer attåterkomma vare sig ni sitter härinne , någonannanstans eller läser i protokollet. Detta är en avde frågor som politiker aldrig kommerundan. Frågan är om politikerna skall ta initiativeteller om folket skall göra det och avkrävaräkenskaper, protestera och på det viset tvingafram en sänkning av partistödet. Det vore väl ennesa om något.Det här är som ett flugpapper som Ny demokratihar strött ut över det svenska samhället och desvenska politikerna och som klibbar fast litet häroch var. Ni kommer inte att bli av med frågan. Detkan jag garantera. Folk kommer att vakna upp.Med detta vill jag yrka bifall till Ny demokratisreservation i betänkande32.Anf. 99 ()replik:Herr talman! Låt mig konstatera att det sedan längeråder stor enighet i om stöd till depolitiska partierna. Det finns en reservant iutskottet. Man blir inte särskilt imponerad av denargumentering som Ny demokrati har i sinreservation. Jag tycker inte heller att denargumentering som har framförthär i talarstol har förändrat det omdömesom jag gjorde när det gällde reservationen.I själva verket spelar upp sammavals som för ganska precis ett årsedan, här i kammaren, när det gällde partistödet.Jag vill gärna understryka att ett väl avvägt stöd tillde politiska partierna är både nödvändigt ochnyttigt för demokratin. Demokrati, IanWachtmeister, måste faktiskt få kosta pengar. Manborde beklaga att det inte förs en ekonomisk politiki , som gör det möjligt att ge ytterligareinformation till partierna för att de skall kunna talaom för medborgarna vad politiken innehåller. Jagskulle gärna se att vi återfick en situation där detvar möjligt att satsa mer på politisk information änvad som tydligen anses möjligt . Ett oförändratstöd till de politiska partierna hade inte på någotsätt varit orimligt.Ny demokratis reservation har faktiskt ganska storabrister när det gäller argumenteringen. Det sägs ireservationen t.ex. att maktstrukturen växer fastgenom det partistöd som utgår och att dynamikförsvåras. Det står vidare att nya opinioner harsvårt att få genomslag. Men, , iverkligheten förhåller det sig inte så. Vi har t.ex.bara för någon tid sedan sett hur ett nytt politisktparti kom in i . Ny demokrati kom in iriksdagen trots att vi har ett partistöd. Om IanWachtmeisters argumentering vore riktig skulle dettala för att det inte skulle vara möjligt. Det finnsytterligare ett parti som har tagit plats här iriksdagen.Om man ser på det lokala området, där det ocksåsatsas pengar, kan man se exakt samma bild. Nyapartier har kommit in i fullmäktige och även i ettoch annat landsting. Det finns alltså ingenting somtyder på att stödet till partierna, för att de skalldriva politisk verksamhet bland medborgarna ochpå det sättet fördjupa demokratin på något sättskulle leda till att man cementerar det politiska liveti ett samhälle.Jag tycker tvärtom att om man håller sig tillrealiteterna finns det mycket som talar förmotsatsen. Jag är inte förvånad över att IanWachtmeister argumenterar som han gör på det härområdet. Detta är ju inte det enda område där hanär tveksam till att man skall satsa pengar för enstärkt demokrati.Jag har fört debatt med härtidigare. Den gången gällde det dagspressen. Hanhar ju samma grundläggande syn där. Det visar atthan har en ganska bristande förståelse för den friaåsiktsbildningen. Att Ny demokrati intar denståndpunkten är väl känt.Till sist, herr talman, vill jag ta upp redovisningenav partiernas ekonomi. I mitt eget parti är vimycket öppna när det gäller redovisningen av påvilket sätt vi använder våra pengar. Vi har absolutingenting emot en diskussion i de här frågorna. Vivill inte komma undan på någon punkt i detavseendet. Det är bra att de här frågorna harväckts. Vi skall gärna från vårt håll vara med i dendiskussionen. Vi får se varthän det leder. Jag villunderstryka att jag har upplevt att de flesta partierhär i inte på något sätt missbrukar depengar som de har till sitt förfogande genompartistödet.Jag vill yrka bifall till konstitutionsutskottetshemställan.Anf. 100 (nyd)replik:Herr talman! sade att han intevar förvånad över vad han hörde mig säga. Jag ärinte heller särskilt förvånad över vad han sade.Låt mig fastslå att problemet ligger kvar. I finns det en beklämmande stor majoritetsom anser att det är helt okej att ösa pengar översig själv. Man tycker också att demokratinbefrämjas av att tidningar och andra får presstödfrån politiker, dvs. att politiker på det sättetpåverkar press och medier. Det är ett skumögtresonemang, och det är beklagligt. Vi har fått höradet omigen.Kurt säger att demokratin får kosta.Det låter tjusigt. Vad får då demokratin kosta?Partistödet borde ju öka om man tror att detta ärdemokratin. Det är det väl inte. Jämför med hurdet är i övrigt! Vi har dragit ner på allt möjligt, ochändå går med en rasande stor förlust. Vikommer att få dra ner på mera. Ta arbetslösheten!Man gick med på att sänka ersättningen till 80 %.Det är fullständigt häpnadsväckande att man dåinte skär kraftigare och föregår med gott exempelvad gäller de egna omkostnaderna.Det talas om att det behövs mera pengar förinformation. Det finns ingen bättre information änatt de som tar emot stödet öppet redovisar hur dehar använt varenda krona.Ny demokrati kom in i utan partistöd.Vad bevisar det? Jo, det bevisar att vi var brafighters, att vi tog stora ekonomiska risker m.m.Men det säger väl ingenting om det var särskilträttvist att andra partier fick 130 miljoner kronoratt använda för att slåss mot oss, och att det skullevara någonting som vi står efter i fortsättningen.Jag tycker att den här debatten är bra -- jagvälkomnar den. Det är bra, herr talman, om manäven från sida tar ett initiativ -- i annatfall kommer bl.a. jag att se till att debatten försutanför . Jag anser fortfarande attalltihop är en stor skandal.Anf. 101 ()replik:Herr talman! Jag vill göra på att partistödet skärs ned med 10 %i det förslag som vi nu diskuterar. Det är synd attdet måste ske, men motiveringen är ju Sverigessvaga ekonomi. Jag skulle gärna ha sett att det hadeförts en ekonomisk politik i som hade gjortdet möjligt att snarare öka stödet.Det finns helt uppenbart ett stortinformationsbehov i det svenska samhället. Allasom jobbar med politisk verksamhet -- jag tror attIan är beredd att ge mig rätt i det --inser att det kostar väldigt mycket pengar.Det är bara att konstatera att inte ens IanWachtmeister och hans parti har tänkt sig någotannat än att det skall finnas ett partistöd, låt varaatt det är endast hälften av vad som utgår. Jagtar det till intäkt för att även inseratt det är nödvändigt med ett ekonomiskt stöd tillde politiska partierna. Det är bara synd att han intedrar konsekvenserna av den kunskapen och inserhur viktig informationen från de politiska partiernaär för den svenska demokratin.Jag skall inte fördjupa mig mer i diskussionen omden öppna redovisningen. Jag vill bara konstateraatt det i detta betänkande inte redovisas sådanasynpunkter -- inte ens Ny demokratis reservationandas en mening på den punkten.Jag vill bara säga att vi i vårt parti inte är oroliga fören debatt som gäller hur partierna använder sinaresurser. Jag kan konstatera att diskussionen blandvårt partis medlemmar om hur vi skall använda deslantar som vi har till vårt förfogande är mycketbred och ingående. Diskussionen är inte på någotsätt hemlighetsfull, utan den är oerhört öppen. Detär alltför många människor som deltar idiskussionen och som synar att partiet använderpengarna på avsett sätt.Om jag skall uttala mig mer generellt, kan jag sägaatt jag aldrig skulle gå med på att det förekomoegentligheter på det här området. Vi välkomnaralltså den här debatten, och jag kan försäkra IanWachtmeister att vi inte har någonting att dölja.Anf. 102 (nyd)replik:Herr talman! Det är en sak att vi nu om någontimme kommer att fatta ett beslut om att efter valetskära ned detta bidrag , från 135--140miljoner till . Det är en liten bitav den stora kaka som folk får betala, dvs. 2 000miljoner kronor.Frågan är djupare och större än vad här nämner, vad vi kan nämna i enreservation och vad detta betänkande handlar om.Hur stort skall stödet vara? Ja, vi har föreslagit attdet skall vara hälften så stort som . Vad lederdet till? Tror ni att demokratin blir lidande? Demokratin vitaliseras, därför att man tvingasarbeta mer. Det är bara genom entusiasm ochengagemang som någonting blir gjort, inte genomatt pengar betalas ut. Organisationsstöden, därpartistödet ingår, har exploderat i . Man kansäga att ju tröttare organisationerna är, desto merpengar behöver de för att hålla sin verksamhet igång. Det gäller även politiska partier.Jag tar fasta på att den här debatten skall fortsättapå något annat sätt någon annan gång -- det måsteden nämligen göra. Frågan är mycket större än demiljoner som detta ärende handlar om.Anf. 103 ():Herr talman! säger att det här ären viktig politisk och moralisk fråga. Det är den,men kanske i ett helt annat perspektiv än det somhan framlägger. Han talar om att det handlar ompolitikernas olater. Här spelar påmycket märkliga känslor. Hans inlägg syftaregentligen till att undergräva en öppen demokrati.Vi politiker tenderar att huka i buskarna i den härfrågan, därför att vi uppfattas på något sätt somjäviga, genom att vi är företrädare för politiskapartier i parlamentet. Men vem skall ta dendebatten, om inte de politiska företrädarna? Det ärhelt nödvändigt.Det är helt nödvändigt. Här måste vi fundera övervad alternativet är. Det partistöd vi har byggerpå ett generellt synsätt som innebär att man viduppnådd representation får grundstöd ochmandatstöd. Man kan i och för sig diskuterafördelningsnycklarna. Men vad är alternativet? Ärdet som är storaförebild? Är det en korrumperad demokrati där deresursstarka kan ta sig fram som vi skalleftersträva?Ian lade mycket stor vikt vid insynen.Han ville ha en total insyn. Men hur blir det i denkorrumperade demokratin, där det inte finns någotgenerellt partistöd från den offentliga sidan och därresursstarka organisationer och företag styrpolitiken? Vilken insyn får man i ett sådant läge?Herr talman! Jag tycker faktiskt att det är IanWachtmeister som ägnar sig åt politiska olater.Anf. 104 (nyd):Herr talman!