prot · GH09114 · 1994-05-31 00:00:00 — har beslutat att låna upp till10 miljarder kronor under första halvåret 1994.Riksgäldskontoret har i enlighet med förordningen(1989:248, senast ändrad 1993:1092) om instruktionför till uppgift att ta upp ochförvalta lån till staten i enlighet med lagen(1988:1387) om statens upplåning. Målet för dennaverksamhet skall vara att inom ramen för de kravsom penningpolitiken ställer minimerakostnaderna för upplåningen.Upplåningsbesluten, såsom exempelvis i vilkainstrument staten skall låna, är delegerade tillRiksgäldskontoret. är dockskyldigt att samråda med i frågor somrör den allmänna inriktningen av verksamheten ochsom har penningpolitisk betydelse. Ett sådantsamråd har i detta fall skett. hardessutom under hand informeratFinansdepartementet om försöksverksamheten.Riksgäldskontoret har således handlat i enlighetmed de instruktioner kontoret har. Dessutom görsen årlig utvärdering av Riksgäldskontoretsverksamhet i samband med budgetprövningen. Jagser därför ingen anledning till att regeringen nuskulle vidta några åtgärder med anledning avRiksgäldskontorets försöksverksamhet medrealränteobligationer.Anf. 173 i (nyd):Fru talman! Jag tackar skatteministern för svaret.Det som oroar mig är att betalasinga räntor och amorteringar. Allt skall betalastillbaka på ett bräde . Det betyder att maninte bara skyfflar över en gigantisk statsskuld tillkommande generationer, man skyfflar även överräntekostnaderna. Med en sådan upplåning kanvilken regering som helst klara av de mest uslastatsfinanser på kort sikt. Risken är uppenbar attfrestelsen blir ännu större än tidigare att låna tillkonsumtion, i stället för att fatta nödvändigapolitiskt svåra beslut om besparingar. Jag tycker attytterligare försöksverksamhet inte behövs. Det härär förfärligt och måste stoppas direkt.Jag vill också ställa en fråga till skatteministern.Såvitt jag förstår har man på de emitteradelånen betalat en realränta om under 20 år.Är det lågt och kostnadseffektivt? Inflationsdelenav räntekostnaden är ju garanterad under 20-årsperioden.Anf. 174 Statsrådet ():Fru talman! Det första problemet har att göra medatt det är fråga om en s.k. nollkupongare. En sådankan man ha även när det gäller vanliga lån. Ensådan gör dessutom inte att statsskulden ökar.Dock innebär den att man rakt igenom har enprognostiserad räntebetalning.Vad gäller den andra frågeställningen är detalldeles uppenbart att man får göra enmarknadsmässig bedömning av vilken realräntasom kan vara acceptabel, och dennamarknadsmässiga bedömning harRiksgäldskontoret gjort.Anf. 175 i (nyd):Fru talman! Delar då skatteministernuppfattningen att en realränta om som låsesunder är låg och kostnadseffektiv? Hur serstatsrådet på riskerna att man kan ta sigföre att låna på detta sätt i stället för att fattanödvändiga politiska beslut?Anf. 176 Statsrådet ():Fru talman! Man måste fatta nödvändiga politiskabeslut, som regeringen också gör. I dagslägetförefaller denna realränta naturligtvis acceptabel.Det är självklart också en strävan att få nedrealräntan rent allmänt.Överläggningen var härmed avslutad.28 § Svar på fråga 1993/94:546 om konkursernainom bostadssektornAnf. 177 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen planerar vidta med anledningav det snabbt växande antalet konkurser inombostadssektorn.Låt mig till att börja med säga att jag beklagar attmånga människor just nu kommer i kläm som enföljd av en felaktig politik . Det heltavgörande för utvecklingen för Sverigesekonomi och för bostadskostnaderna är dock att vifår varaktigt låga räntor och låg inflation.Budgetsaneringsprogrammets syfte är att skapaförutsättningar för låg ränta och inflation. Att intefullfölja programmet skulle medföra att kriseninom bostadssektorn förvärras och ytterligaremänniskor hamnar i ekonomiska svårigheter.Det krävs emellertid också att marknadens partertar ett ansvar för att de förbättringar som denekonomiska politiken leder till även kommerfastighetsägare och de boende till godo. En aktuellfråga just nu är bostadslåneinstitutensräntemarginaler. En sänkning skulle verksamtbidra till att begränsa omfattningen på krisen,särskilt för de årgångar som har de störstaekonomiska svårigheterna.Som framgår av bostadsutskottets betänkande1993/94:BoU15 avser regeringen att nu ta uppdirekta överläggningar med instituten i dennafråga. Ett första möte kommer att äga rum . Vid mötet skall diskuteras vilkamöjligheter som föreligger för lägreräntemarginaler i allmänhet och för de årgångarsom har de största svårigheterna i synnerhet.Jag räknar med att kunna redovisa resultatet avöverläggningarna senare i år.Anf. 178 ():Fru talman! Jag ber att få tacka försvaret på min fråga. Jag konstaterar att BoLundgren i sedvanlig ordning försöker skylla ifrånsig. Han säger att orsaken till att människor nu harkommit i kläm är felaktig politik , men isjälva verket beror de konkurser och bekymmersom förekommer på bostadsmarknadenuteslutande på den politik som regeringen hargenomfört.Bakgrunden till min fråga var attFastighetsägareförbundet bland många andraorganisationer har skrivit till regeringen och begärtåtgärder samt att beslutet om att spara de 3miljarderna skall omprövas. Det var bakgrundentill min fråga, och brevet frånFastighetsägareförbundet bekräftar att regeringenspolitik i detta fall har misslyckats.Beskedet från är såvitt jag förstår attmänniskorna i fråga får skylla sig själva.Inbesparingen av de 2,5 miljarder som återstår avsparprogrammet kommer att genomföras.Fastighetsägarna får ett negativt besked. Slutligenhar vaknat till och skall nu ta uppöverläggningar med kreditinstituten omräntemarginalerna.Anf. 179 Statsrådet ():Fru talman! Självklart beror de problem som vi ser på att man byggde lägenheter till alldeles förhöga kostnader och med för höga räntenivåer.Detta har orsakats av den politik som tidigarebedrevs, vilken vi har diskuterat idenna kammare. Det gäller nu att begränsaeffekterna för de människor som har råkat ut förföljderna av den förra regeringens felaktiga politik.Det är detta som vi försöker göra genomutläggningen av de besparingar som ju i övrigt ärnödvändiga.Om vi inte sparar i statens utgifter påalla områden, kommer vi inte att varaktigt kunnafå ned räntorna, vilket är det mest avgörande såvälför bostadsmarknaden i stort som för de boende.Anf. 180 ():Fru talman! Låt mig läsa innantill iFastighetsägareförbundets skrivelse till regeringen,där man i klartext framhåller: ''En samladekonomisk bedömning torde visa att samhälletstotala kostnader vida överstiger den besparing på2,5 mdr kr på statsbudgeten som nedskärningen avräntebidragen avser -- -- --. ''Varför vidtar man denna åtgärd i ett sådant härläge? Det är ju att kasta pengarna i sjön. Varförlyssnar inte regeringen på de enskilda boende, påbostadsrättsorganisationerna, på och påFastighetsägareförbundet? Varför omprövar maninte detta beslut?Överläggningen var härmed avslutad.29 § Svar på fråga 1993/94:560 om villkor förtextilimportAnf. 181 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omregeringen avser vidta åtgärder för att vid ett EU-medlemskap dels göra övergången till kvotsystemför tekoimporten så lindrig som möjligt, dels bidratill systemets upphörande.Sverige och EU har enats om att när Sverigekommer att inordnas i EG:s kvotsystem kommerEG:s kvoter att räknas upp med hänsyn till detexisterande handelsmönstret mellan ochvåra leverantörsländer vad gäller både volym ochvarukategorier. På detta sätt kommer, enligtförhandlingsprotokollet, den svenska industrins,den svenska konsumentens och Sverigesleverantörländers intressen att beaktas.Under hösten kommer EG:s samtliga tekoavtal attförhandlas om så att nya utökade kvoter finns påplats av ett svensktmedlemskap. Vi har från svensk sida löpandesamråd med i syfte att se till attkvotuppräkningarna blir så stora som möjligt.Handeln inom begränsningsavtalen kontrollerasgenom en kombination av exportlicenser ochimportlicenser. Tilldelning av exportlicenserbeslutas av exportländerna själva inom ramen förtillgängliga kvoter.Det är givetvis av största vikt att de svenskaimportörerna får en tillfredsställande tillgång tilllicenser. Inför övergången till ett nytt system krävsatt samtliga parter är väl insatta i vad som följer avden nya situationen. Från regeringens sida kommervi därför att underlätta övergången tillkvotsystemet genom att ta direktkontakt medlicensmyndigheter i de viktigaste berördatextilexporterande länderna för att informera demom det nya läge som inträder när går in iEG:s tekoregim med uppräkning av kvoterna påbasis av svensk import och vikten av att de svenskaimportörerna får tillräcklig licenstilldelning. Vidarehar alla svenska beskickningar i länder somomfattas av begränsningsavtal med EU informeratsom det nya systemet och uppmanats att aktivtförbereda ett svenskt deltagande.Kommerskollegium kommer att kunna biståsvenska importörer med praktisk hjälp ochinformation.Jag utgår ifrån att de svenska importörerna å sinsida förbereder sig för det nya systemet genom attta egna kontakter med exportörer ochlicensmyndigheter i berörda länder.Regeringen hade självfallet helst sett att Sverigehade kunnat stå utanför EG:s regim förtekoimporten -- ett kvotsystem som ändå är underavveckling. Men ett deltagande i den gränsfria EG-marknaden med de avsevärda fördelar det innebärför svensk industri och svenska konsumenterförutsätter att vi också deltar fullt ut i tullunionenoch den gemensamma handelspolitiken.Det är regeringens bedömning att effekterna förSverige av att ingå i EG:s tekoregim ändå bör blirelativt begränsade, och det är av följande skäl:1. Omkring hälften av vår tekoimport kommer frånEG/EFTA och blir därför helt fri vid ettmedlemskap. Fördelen av att alla gränskontrolleroch ursprungsregler i handeln mellan ochEU slopas kommer såväl den svenska tekoindustrinsom konsumenterna till godo.2. Av vår totala import av kläder på ca 14 miljarderkronor beräknas 4--komma frånländer mot vilka EG har begränsningar sominnebär kvotering och licenstvång.3. Tullnivån mot tredje länder kommer att sänkas.EG har lägre genomsnittlig tullnivå för tekovarorän , vilket innebär att flertalet tekotullarkommer att sänkas vid inträdet. EG:s tekotullarkommer att sänkas ytterligare som resultat avUruguay-rundan.4. I och med utvidgningen kommer EG:s kvoter atträknas upp med -- och övrigakandidatländers -- traditionella import baserat påden faktiska importutvecklingen under 90-talet.EG:s kvotutnyttjande för många varugrupper är mycket lågt. EG:s kvoter höjs med 2--6 %.5. Gentemot kommerbegränsningarna att förlora i betydelse.Gentemot Visegradländerna (, ,, ) avvecklas kvoterna 1997 ochgentemot och 1998. Iförhållande till de baltiska länderna förutsätts ingakvantitativa begränsningar. Vidare innebäruppgörelsen på tekoområdet i Uruguay-rundan iGATT att alla tekorestriktioner kommer att varaavvecklade senast år 2005.Kvotsystemet är således under avveckling.Regeringen kommer givetvis som EU-medlem attfullfölja traditionella roll somfrihandelsvänlig nation och verka för attavvecklingen sker så snart som möjligt.Anf. 182 (-):Fru talman! Jag tackar för svaret på min fråga.EES-avtalet och det eventuella medlemskap som vikanske får innebär fördelar för konsumenterna iSverige. Slopade tullar, en minskning av andratyper av gränsskydd och ökad konkurrens skaparde här fördelarna. Givetvis finns det imedlemskapet också andra fördelar som har attgöra med våra möjligheter att påverka framtiden.Men det finns smolk i glädjebägaren. Kvotsystemetför import av textilier är definitivt ett sådant smolk.Jag delar också den uppfattning som statsrådet hargivit uttryck för, att det bästa hade varit om Sverigehade sluppit en återgång till det här kvotsystemet.Det är naturligtvis bra att återgången blir temporär,beroende på att GATT-förhandlingarna gav somresultat att den här typen av restriktioner skall varaavvecklad globalt . Det är också braatt de alltmer utvecklade förbindelserna medCentral- och leder till att kvoter iförhållande till dem avvecklas 1997 och 1998. Mendesto mer beklagligt är det att under ettantal år tvingas in i den här återgången.Jag har några konkreta frågor som jag inte tyckerhar blivit tillräckligt belysta i det här svaret. Hurkan man i praktiken t.ex. se till att de nuvarandehandelsmönstren bevaras för svensk del, så att detär de som exporterar till som kommer iåtnjutande av de här licenserna och inte detraditionella kvotahållarna i förhållande till EU,som är helt andra än de som exporterar till oss? Hurberäknar man den kvotuppräkning som kommertill stånd på grund av medlemskap? Vadbaseras den ?Statsrådet redogör för att svenska beskickningarhar underrättats. Jag tycker att det är bra, liksomatt man tar kontakt med licensmyndigheter. Menhur följs detta upp så att det ger resultat också iverkligheten? Av svaret framgår att manuppenbarligen inte har överläggningar medbranschföreträdare i . Det funderar jag överom man inte har övervägt att ha.Anf. 183 Statsrådet ():Fru talman! Först och främst delar jaguppfattningen att detta är smolk i bägaren. Dethade varit bättre om det inte hade varit någrarestriktioner. gäller i det läget att göra detbästa av situationen.Att jag inte tror att det här kommer att få så storaeffekter som vi ursprungligen räknade med berorframför allt på den öppning som vi har mot debaltiska länderna, och inte bara vi, utan också EU-länderna. Den snabba avveckling som trots allt skergentemot övriga länder i Central- och Östeuropatalar för att kvoterna, som i många fall redan nuinte är utnyttjade, inte heller kommer att varautnyttjade . Jag vill inte utesluta att manhamnar i en situation där flertalet kvoter intekommer att vara utnyttjade.Jag säger detta därför att det är en del av svaret påden första frågan som ställde. mån kvoterna inte är utnyttjade är detta ingaproblem. Och det är redan nu så att en hel delkvoter inte är utnyttjade. Då kan man alltså få fulltilldelning. Det betyder att vi inte bara får ökningav våra egna kvoter, utan också kan ta del av vadandra normalt skulle ha fått del av. Man kan sägaatt importen för de produkterna därigenom ipraktiken blir fri.När det gäller uppräkningen i övrigt kan jag intedirekt säga vilka basår man hade. Men vad jag kansäga är att vi hade en ganska tuff förhandling omdetta. Vi tycker att det resultat som vi uppnådde iallt väsentligt är bra. Vi fick en bra basperiod ochen uppräkning av kvoterna.Hur skall vi försäkra oss om att det här kommer attutnyttjas? Ja, först och främst väntar vi oss när vigår ut till beskickningarna rapportering tillbaka.Det är en dialog som vi inleder på det sättet.Dessutom har vi också kontakt medbranschorganisationerna. Jag kan för övrigtmeddela att jag så sent som för några dagar sedanhade en diskussion med en av de viktigaorganisationerna på det här området om just de härfrågorna.Anf. 184 (-):Fru talman! Jag tackar för detta utvecklade svar.Men jag känner en viss farhåga. Det faktum attkvoter inom EU inte är fullt utnyttjade är ju ingengaranti för att vi kan utnyttja dem med behållandeav vårt traditionella handelsmönster. Det faktumatt det finns ett kvotsystem leder ju till att detutvecklas ett skikt av aktörer som så att säga skaffarsig de här licenserna, som dominerar den härmarknaden och som kanske gör det svårt för demsom nu exporterar till oss, och som inte är vana viddet här systemet, att verkligen bli de som nukommer i åtnjutande av licenser. Jag tror att detkrävs ett mycket aktivt agerande från svensk sidaför att detta skall ske. Det är viktigt att man t.ex.från regeringshåll är aktiv.När det gäller tycker jag att det är oerhörtpositivt att inte bara behåller sinafrihandelsavtal med de baltiska staterna, utanockså faktiskt aktivt har bidragit till att skynda påprocessen mellan de baltiska staterna och EU. Menäven där kan jag känna att det är oerhört viktigt attvi från svensk sida är aktiva och försöker påverkaatt den här typen av begränsningar eller införandeav kvoter på textilier inte finns med i de avtal somEU sluter.Anf. 185 Statsrådet ():Fru talman! I den sista delen kan jag direkt säga attvi mycket aktivt verkar för att så inte skall ske.Indikationerna går i den riktningen, men innanavtal har slutits har vi naturligtvis inget klart ochbestämt besked på den här punkten.När det gäller det praktiska genomförandet ochtillämpningen av bestämmelserna menar jag att omkvoterna inte är utnyttjade finns det påexportörsidan utrymme. Självklart kommer vi påimportörsidan att bredda det erfoderliga utrymmet.Det är en självklarhet. Det kan alltså innebära attvi kan få en större import än vi har för närvarande.Jag håller gärna med om att detkan uppstå praktiska svårigheter vid tillämpningen.Vi har inga egna praktiska erfarenheter. Jag kanbara försäkra att vi skall göra allt vi kan för att göraövergången så smidig som möjligt.Anf. 186 (-):Fru talman! Jag är tacksam för den försäkran. I ochför sig har vi väl erfarenheter, även om de liggernågra år tillbaka i tiden. Vi har haft egnatextilrestriktioner. Men jag är tacksam för attstatsrådet säger att vi skall vara mycket aktiva.Sist vill jag säga att när det gäller det som detskrivna svaret avslutas med, att regeringen kommeratt fullfölja traditionella roll somfrihandelsvänlig nation, tycker jag att man inte harmärkt så oerhört mycket av det agerandet hittills.På andra områden har en del statsrådskolleger,bl.a. som var här och besvaradefrågor, visat framfötterna och velat diskuteramöjligheten att t.ex. sänka moms i nivå med EU.Det skulle väl vara tacksamt om den svenskaregeringen på det här området lika tydligt ochaktivt redan nu kunde ta upp en diskussion med EUom de här frågorna.Anf. 187 Statsrådet ():Fru talman! När vi talar om praktiska erfarenhetermenar jag givetvis erfarenheter av EU:s system pådet här området, som skiljer sig från våra.När det sedan gäller att verka pådrivande påavvecklingen av kvantitativrestriktionerna är detinte något vi skall börja med . Vi arbetademycket aktivt för detta inom ramen för GATT-förhandlingarna. Vi har varit i kontakt med EU,liksom med de berörda länderna i centralaÖsteuropa, med sikte på att så långt det någonsinär möjligt i de baltiska ländernas fall undvikakvantitativa restriktioner och i andra fall försökaåstadkomma en så snabb och så smidig avvecklingsom möjligt. Det är i hög grad en del av svenskpolitik.Vi kanske inte alltid basunerar ut detta på det sättsom möjligen vore önskvärt eller bra från den härsynpunkten. Men jag kan försäkra: Detta är ettstarkt svenskt intresse, och vi kommer att fortsättaatt driva detta.Överläggningen var härmed avslutad.30 § Svar på fråga 1993/94:528 om studerandesrabatterade resorAnf. 188 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat statsrådet vad regeringen kommer att göra för attstudenterna i de nordligaste länen, i likhet medkamrater i syd, skall få åka för rabatteratpris.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Som anger i sin fråga har riksdagenden beslutat att ge regeringen tillkänna att regeringen skyndsamt bör låta utredamöjligheterna till ett samordnat system förresesubventioner inom olika slag avutbildningsverksamhet m.m. I det sammanhangetbör enligt mening även frågor om attinförliva såväl ytterligare studerandegrupper irabattsystemet som ett avtal med ytterligaretrafikföretag prövas (bet. 1993/94:SfU13, rskr.1993/94:281). har i samma beslut ävenanvisat för reserabatter /95.Frågan om förutsättningarna att få medlänstrafikföretagen i ett samordnat system medresesubventioner bör naturligt prövas i sambandmed att regeringen fullgör det av givnauppdraget. För dagen är jag inte beredd att uttalamig om möjligheterna att inordna ävenlänstrafikföretagen i de fyra nordligaste länen isystemet med statligt subventioneradereserabatter.Anf. 189 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret. Länstrafiken ide fyra nordligaste länen har förhandlat med CSNunder våren om villkoren för att studenterna skullefå utnyttja . Man har fått beskedet attdet inte finns något ekonomiskt utrymme för det.Det betyder att på en rad orter där det inte finnstillgång till flyg eller tåg, t.ex. , ,och , har man inte denmöjlighet som andra studenter har.Satsningarna på högskolorna i har varitåkerkommande teman som alla partier har drivitmer eller mindre. Det har ansetts vara av storbetydelse för utvecklingen på lång sikt i den härlandsändan. Det är totalt oacceptabelt attstudenterna i den här regionen inte skall hamöjligheter att få litet billigare resor när andrastudenter i andra delar av landet har det. Jag tyckeratt det borde vara en grundläggande målsättningför regeringen att se till att så kommer att ske.Beskedet från CSN att det inte finns pengar ärverkligen oroande.Anf. 190 Utbildningsminister ():Fru talman! Det är möjligt att finnerbeskedet från CSN om att det inte finns pengaroroande. Att pengarna i statens kassa är slut och väldärtill är dess värre en tragisk omständighet sombåde och jag understundom tvingasleva med.Fru talman! Jag kan inte göra annat än att upprepaatt jag med engagemang kommer att fullgöra det avriksdagen uttalade uppdraget. Vi får då prövahuruvida vi kan inkludera såväl ytterligarestuderandegrupper som ytterligare trafikföretag idet rabattsystem som redan tillämpas för vissa ochi vissa delar av landet.Anf. 191 ():Fru talman! Den grupp studerande som man talarom i beslut var de som studerade inomAMS. Just den här gruppen studenter nämndesinte. Men däremot sade man att man skulle strävaefter en samordnad upphandling.Jag tolkar nu utbildningsministerns svar så att mankommer att försöka se till att även dessa studenterfår möjlighet att resa på linjebussar i de fyranordligaste länen.Anf. 192 Utbildningsminister ():Fru talman! skall tolka mig påföljande sätt. I anslutning till att jag prövar denfråga som har givit besked om kommerjag också att pröva den fråga som nuaktualiserar. Sedan får vi se vad prövningen kanleda fram till.Överläggningen var härmed avslutad.31 § Svar på fråga 1993/94:538 om informationom utländska studierAnf. 193 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagär beredd att medverka till att olika myndigheteroch organisationer samarbetar för att ge svenskastudenter bästa möjlighet till att få korrektinformation om de utländska utbildningar defunderar på att välja.Jag vill understryka att det är viktigt att svenskastudenter får korrekt och riktig information om denutbildning de avser att söka till i utlandet, och ocksåatt de vet till vilken myndighet eller organisation deskall vända sig för att kunna få svar.I bedrivs för närvarandeett uppföljningsarbete och ett åtgärdsprogram medanledning av departementspromemorian (1993:76)Utlandsstudier och Internationellautbildningskontakter -- Vad ska göras centralt, vemska göra det och hur? och remissynpunkterna.Som man hör av departementspromemoriansnamn, behandlar den bl.a. den fråga MargittaEdgren vill ha svar på.Jag har för avsikt att föreslå regeringenatt ge berörda myndigheter uppdrag eller ändraderas instruktioner i överensstämmelse med deflesta av de åtgärder som utredaren föreslog.Jag kommer också att i Utbildningsdepartementettillsätta en samråds- och samordningsgrupp, därföreträdare från , ,VHS och CSN skall ingå. Arbetsgruppen skallfungera som ett forum för diskussion av problemsom är gemensamma för de berörda myndigheternai frågor om utlandsstudieinformation. Gruppenkommer också att ha en samordnande funktion föratt underlätta ett gemensamt utnyttjande avkompetens och resurser.Regeringen föreslog i propositionen Utbildning ochforskning (1993/94:177), i enlighet med utredarensförslag, att en utbildnings- och forskningsnämndborde inrättas vid . I dennanämnd föreslås ledamöter från universitet ochhögskolor ingå. Nämndens allmänna funktion skallvara att underlätta samspelet mellan och andra intressenter iutbildningsväsendet.