prot · GH0999 · 1994-04-29 00:00:00 — har tack vare sinneutralitetspolitik och sin alliansfrihet blivit en avde allra aktivaste FN-staterna vad gällerfredsbevarande verksamhet. Det bör Sverigefortsätta att vara även . En förutsättningför att även i fortsättningen skall ses som enstat som FN kan lita på och en stat som FN gärnaanlitar för fredsbevarande och fredsförebyggandeinsatser är att alliansfriheten består. Ettmedlemskap i kommer av omvärlden attbetraktas som att har övergettalliansfriheten. Ett medlemskap kommer också attsätta ett hårt tryck på att ingå i VEU ochdärmed faktiskt att överge alliansfriheten.En andra förutsättning för att skall kunnafortsätta att vara en aktiv deltagare i FN:sfredsarbete är att vi upprättar en stående FN-styrkainom ramen för värnpliktsförsvaret. Vi iVänsterpartiet har föreslagit detta i vår FN-motion.Vi anser att det ökade trycket på FN att snabbtingripa i konflikter gör det nödvändigt att hastående FN-styrkor i de stater som har resurser attställa upp.Utskottet behandlar i det här betänkandet inte deförslag till svenska permanenta FN-förband somföreligger. Det behandlar dock ett flertal förslag stående multinationell FN-styrka. I detsammanhanget påpekar utskottet att de svenskamilitära myndigheterna har börjat utreda fråganom en stående beredskapsstyrka för FN-bruk.Vänsterpartiet välkomnar den utredningen, och vihoppas givetvis att den kommer till slutsatser somöverensstämmer med eller ligger nära våruppfattning i den här frågan.Fru talman! Som ett led i utvecklingen motsnabbare och effektivare fredsförebyggande ochfredsbevarande operationer i FN:s, men också iESK:s, regi ingår ett ökat samarbete mellan dedeltagande staterna inom denna verksamhet.Bristen på samarbete och de konsekvenser som detkan få ser vi exempel på inyhetsrapporteringen från Bosnien. NATO:sinbjudan till övriga till ett Partnerskap förfred, PFF, är ett konkret försök att skapa ettsamarbete som skall underlätta FN- och ESK-operationer. Detta är oerhört viktigt, och därförställer sig -- kanske till mångasförvåning -- bakom ett svenskt deltagande i PFF.Jag vill dock ta tillfället i akt och påpeka att ettdeltagande inte bör ske under vilka villkor somhelst. Utvecklas PFF mot ett utvidgat NATOgenom att de centraleuropeiska staterna blirNATO-medlemmar hotar en ökad spänning iEuropa. kommer med största sannolikhetinte att acceptera detta, och en ny öst--väst-konfliktkan då stå för dörren. Vid en sådan utveckling börSverige som alliansfri stat lämna PFF-samarbetet.Jag och hela ser medtillfredsställelse på att utskottet har beaktat denståndpunkten.Fru talman! Slutligen vill jag betona vårt krav på attkostnaderna för insatserna inom PFF bör belastaförsvarsanslaget och inte utrikesanslaget. Precissom våra försvarsansträngningar här hemmahandlar insatserna inom PFF om att stärka densvenska säkerheten. Skillnaden är bara att i PFFhandlar det om att skapa denna säkerhettillsammans med andra. Deltagandet i PFF ärdärför en viktig del av den totala svenska säkerhets-och försvarspolitiken. Följaktligen bör en del avförsvarsbudgeten avsättas för PFF-insatser --logiken bjuder också detta. Jag hoppas att denregering vi har inser detta när den utarbetarsin budgetproposition.Anf. 4 Utrikesminister ():Fru talman! Jag har med intresse lyssnat påutrikesutskottets ordförandes inlägg och till övrigaledamöter i utrikesutskottet. Det är glädjande attbred enighet råder om svensk anslutning tillNATO:s initiativ om ett partnerskap för fred. Detär en styrka att samtliga patier står bakom denintressanta utveckling av vår säkerhetspolitik somdeltagandet i PFF innebär.Regeringen har i sin skrivelse till utförligtredovisat grunderna för sitt ställningstagande.Utrikesutskottet har utvecklat några övervägandensom därutöver kan göras. Den gemensammautgångspunkten är intresse och beredskapatt medverka till en gemensam europeisksäkerhetsordning och därigenom stärka respektenför FN:s och ESK:s principer. delarsjälvfallet de grundläggande värden som PFF geruttryck för: skyddet och främjandet avgrundläggande friheter och mänskliga rättigheter,skyddet av frihet och rättvisa samt fred genomdemokrati.Jag vill här särskilt framhålla PFF:s vikt och intressei två avseenden. Det gäller dels frågan om hur desäkerhetsklyftor som det har lämnatefter sig skall övervinnas, dels är det fråga om atteffektivisera det konkreta arbetet för fred ochstabilitet i akuta kriser och krig i . Det är ettslags arbete som närmare 1 300 svenska män ochkvinnor just nu deltar i under betydande faror i detforna Jugoslavien.Låt mig börja på den alleuropeiska nivån. Det ärväl känt att länderna i Central- och Östeuropauppfattar sig sakna säkerhetspolitisk förankring.De upplever en brist på säkerhet, och de har därförvänt sig till NATO för att få bli medlemmar och påså sätt vinna den säkerhet som de eftersträvar.NATO har emellertid gjort klart att tvåbegränsningar gäller när man söker svara påönskemålen österifrån om att NATO skall förmedladen reservoar av stabilitet som organisationenrepresenterar.Den ena begränsningen är att man inte är bereddatt ta in nya medlemmar som inte ärsäkerhetspolitiskt förberedda. Det kan gällaöppenhet och demokrati i försvaret men ocksåogrundade föreställningar om vadalliansmedlemskap kräver och kostar. Den andrabegränsningen är att NATO inte vill åstadkommanya fördjupade skiljelinjer, i första hand iförhållande till , genom en avgränsadutvidgning.Det naturliga svaret på dessa hänsyn blev PFF, somger en möjlighet för de länder som så eftersträvaratt genom egna ansträngningar och träning i attsamverka komma i fråga för ettframtida medlemskap. betonas PFF:sinriktning på att utveckla förmågan att samarbetai fråga om fredsbevarande operationer. Det är ettsådant samarbete som kommer att krävas omEuropa skall kunna möta eventuella nya hot motkontinentens stabilitet. Att sådana fredsbevarandeoperationer skall genomföras under FN:s ellerESK:s mandat är en självklarhet. Det är just denframåtblickande orienteringen och inriktningen attutveckla en förmåga att gemensamt möta nyautmaningar som gör PFF så intressant.Det nordatlantiska samarbetsrådet NACC har iförsta hand varit ett forum för de fornapaktmotståndarna att i seminariers ellerkonferensers form lära känna varandra. PFF ärdäremot ett instrument som ger de deltagandestaterna möjlighet att samordna, förbereda och övasina styrkor för insatser i fredsbevarandeverksamhet. Genom sin inriktning på konkretsamverkan kan alltså PFF bli en viktig komponenti byggandet av en ny europeisk säkerhetsordning.Vi inser nog alla att denna uppgift kommer attta än vad många trodde när ESK:sParisstadga antogs 1990.Det är viktigt att från början är med i dettaavseende. Vi deltar med bibehållen militäralliansfrihet. Vi gör inga åtaganden som strider motden säkerhetspolitik som har lagt fast.PFF är inte en allians med förpliktande inslag, utandet är en säkerhets- och förtroendeskapandeprocess. Samverkan medför inte någraförsvarsförpliktelser. Det militära samarbete somkan komma i fråga är inte generellt till sin natur,utan det bestäms i varje enskilt fall genombilaterala överenskommelser mellan ochNATO om ett partnerskapsprogram. Vi avgöralltså själva gränserna för vår medverkan. Jag delarutrikesutskottets uppfattning att om PFF-processens karaktär förändras i riktning mot nyaeller förändrade blockbildningar kan detta beaktasvid de återkommande tillfällen då det blir aktuelltatt förnya partnerskapsprogrammet.Jag vill också säga något kort om det andra viktigasätt på vilket berörs av PFF. Det gällerSveriges intressen som aktiv deltagare i olikafredsbevarande operationer. Jag behöver inte härgå in i detalj på våra insatser i Bosnien. Ett stortantal svenska män och kvinnor har gjort, och gör,beundransvärda insatser. De utsätter sig även förbetydande faror. De samverkar i kompliceradesituationer med styrkor från NATO-länder. FN harbeslutat att anlita NATO-resurser för ledning avvissa insatser i Bosnien. Också de svenskatrupperna är direkt beroende av dessa. När svenskaherculesplan flyger in humanitärt bistånd tillSarajevo vägleds de av . När svenska soldater utsättsför beskjutning är det NATO:s flyg som kan kallastill hjälp.Det är en självklarhet att svenska deltagare ioperationerna på platsen har mycket att vinna,både vad gäller egen säkerhet och insatsernaseffektivitet, om samverkan med NATO-ländernasfredsbevarande styrkor kan övas och bli endel av den svenska kompetensen på området.Samtidigt har vi själva mycket att bidra med ochlära ut, inte bara till de central- och västeuropeiskaländerna utan också till en del NATO-länder. PFFerbjuder den naturliga ramen härför.I syfte att möjliggöra svenskt deltagande iutbildning och övrig verksamhet har regeringenförelagt en särskild proposition omutbildning för fredsbevarande verksamhet, vilkenför närvarande behandlas av försvarsutskottet.Men vid sidan av utbildning och träning finns detockså ett annat och viktigt skäl till svenskmedverkan i PFF. Det gäller våra möjligheter att fåinsyn och inflytande i en pågående operation. Jagtror inte att det är någon hemlighet att det iblandanses vara för svårt att göra svenska intressengällande i den komplicerade planeringen avinsatserna i Bosnien. Till en del är detta naturligtmed hänsyn till det stora antalet aktörer och densnabba och ofta motsägelsefyllda utvecklingen.Men det har också berott på att åtskillig planeringägt rum inom NATO på FN:s uppdrag. Där har viinte kunnat vara med. hör vi till de ländersom sammanlagt har bidragit mest till olika slagsinsatser. Därmed berörs vi direkt av de beslut somfattas.Vi har allt oftare haft anledning att konstatera attallianstillhörighet är en relevantdistinktion beträffande möjligheten att bidra tilloch möta nya hot mot stabiliteten i . Påmotsvarande sätt borde allianstillhörighet inte varadet relevanta kriteriet för insyn och inflytande igemensamma operationer under FN-mandat. Härborde enbart engagemangets storlek och detfaktum att riskerna delas lika avgöra.Utgångspunkten är naturligtvis att FN eller ESKockså fattar de grundläggande beslutenom eventuella framtida militära insatser föreuropeisk säkerhet. Mandatet för enfredsbevarande operation måste ävenfortsättningsvis komma därifrån. Men viktigaplaneringsbeslut kan alltså komma att fattas iNATO och VEU. För del kan PFF därförfå stor betydelse också genom möjligheten till insynoch delaktighet i planeringen av enskildafredsbevarande operationer på ett tidigt stadium.Fru talman! PFF-initiativet har mött ett brettgensvar. har 14 länder anslutit sig, däriblandsamtliga sex central- och östeuropeiska länder,vilka förhandlat om associationsavtal med EU,liksom även de tre baltiska staterna.Av särskilt intresse för vår del är att redanhar fattat beslut om deltagande. Vi undersöker numöjligheterna att tillsammansmed underteckna PFF:s ramdokument iBryssel.Också har förklarat sin avsikt attunderteckna ramdokumentet. För närvarandepågår bl.a. i det ryska parlamentet en debatt om enrysk anslutning till PFF, kanske i mindre omfattningfrågan om bör delta eller inte men mer ivilka former detta bör ske. Det gäller inte minst hurRyssland skall markera sina strävan att ha ensärskild relation till NATO vid sidan av den somPFF erbjuder. Det är självfallet mycket önskvärtmed en rysk medverkan i PFF. Jag har själv förutrikesminister understrukitvärdet av att snabbt ansluter sig till PFF.Fru talman! Låt mig avslutningsvis konstatera attPFF-initiativet söker tillgodose en rad olikaönskemål och intressen . Det är ettelegant och konstruktivt svar på dessa krav. Pånuvarande stadium är det ett logiskt steg ibyggandet av ett europeiskt säkerhetssamarbete.Det tillgodoser också viktiga svenska intressen.Regeringen har därför all anledning att varatillfredsställd när kan ansluta sig till dettasamarbete under full partipolitisk enighet.Anf. 5 () replik:Fru talman! Utrikeministerns anförande krävernågot av en kommentar. I betänkandet framhållshur viktigt det är att på ett tidigt stadium gå in iPFF-samarbetet. Därom är vi överens. Det germöjlighet att kraftfullt påverka utvecklingen etc.Men det kräver att vi från möts medrespekt. Respekt kan vi få om vi visar denkompetens som vi har och som vi kan utveckla fördetta samarbete på viktiga områden. Det handlaralltså om utbildning, inte bara på militär sida utanockså på civil sida, vill jag understryka. Det handlarom forsknings- och utbildningsinsatser när detgäller hot- och riskanalys. Vidare handlar det omansvar från politiker att levandegöra och fördjupaden säkerhetspolitiska debatten och analysen.Det är med viss oro som jag ser på den svenskaFoU-verksamheten på de nämnda områdena, somjag tycker kännetecknas av en viss tröghet när detgäller samordningsmöjligheter och undvikande avöverlappningsverksamhet. Det kännetecknasockså av en viss tröghet i den politiskabeslutsprocessen när det gäller att främjauppbyggandet av kompetens inom alla desäkerhetspolitiska områden som jag berörde iinledningen av mitt anförande.Kan vi förvänta oss att regeringen presenterar ettsamlat förslag avseende den mer civila delen avutbildningsverksamheten som har till syfte attstärka vår kompetens och vår förmåga till agerandeinom viktiga säkerhetspolitiska områden?Anf. 6 Utrikesminister talman! Jag lyssnade med intresse på BjörnSamuelsons huvudanförande och konstaterade attjag helt delar hans uppfattning och analys när detgäller vikten av att ha ett vidgat säkerhetsbegrepp iden värld som vi nu lever i. Någonting som jag självi många anföranden försöker att peka på är viktenav det vidgade säkerhetsbegreppet. Inte minstinom vårt närområde, där vi använder begrepp somde s.k. lågnivåhoten, märker vi hur viktigt det är attvi ser på säkerhetsbegreppet på detta sätt.Nu förstår jag också att i sin frågatill mig efterlyser större satsningar påsäkerhetspolitisk forskning som avspeglar dettavidgade säkerhetsbegrepp. Det tycker också jag ärriktigt och bra. Regeringen har ju kommit medvissa förslag, bl.a. vad gäller att förstärkaUtrikespolitiska institutets möjligheter attstimulera forskningsinsatser hos unga forskare.Detta är en väg som jag tycker att vi skall gå vidarepå. Det är viktigt att just detta vidgadesäkerhetsbegrepp också avspeglas i vårsäkerhetspolitiska forskning.Anf. 7 () replik:Fru talman! Men jag efterlyser också ett samlatgrepp. I PFF-samarbetet finns en mycket viktigpunkt som handlar om öppenhet. Vi frånVänsterpartiet har lagt fram förslag i omatt man nu borde se över den sektorsforskning sombedrivs inom den militära sektorn och inom denöppna högskolesektorn. Jag är övertygad om attdet här sker en överlappningsverksamhet. Vi iSverige brister kanske inte bara i kvalitet utanockså i effektivitet. Det är viktigt att vi i dessasammanhang använder varje krona på ett vettigtsätt och att vi ökar vår kompetens och gör bruk avden.Det får inte vara så att man gömmer undan viktigastrukturutredningar inom forskningsvärlden så attde inte kommer till användning i detsäkerhetspolitiska arbetet. Jag tror också mycketstarkt på en nordisk samverkan inom de härområdena.Ett steg har redan tagits när det gäller möjlighetentill öppenhet och koordination, nämligenomstruktureringen av försvarsledningen. tyckerjag att vi måste gå vidare om vi skall kunna blistarka och lyckosamma i PFF-samarbetet.Anf. 8 Utrikesminister ():Fru talman! Jag är övertygad om att utskottet harhaft utförliga diskussioner i den här frågan. Jagkänner ibland en viss tveksamhet till krav påhelhetsgrepp. När det gäller forskning och mångaandra samhällsområden är det också viktigt att detgörs många olika insatser. Det behövs många olikatyper av forskning, och olika åsiktsinriktningarbehöver komma till uttryck.Anf. 9 ():Fru talman! Jag vill börja med att hälsautrikesministern välkommen till debatten om ettbetänkande som vi är eniga om. Jag skulle ocksåvilja hälsa henne välkommen till de debatter där viär oeniga i viktiga utrikespolitiska frågor. Detskulle berika debatten och tydliggöraåsiktsskillnaderna mellan oss.Men är vi alltså eniga. För socialdemokratinär ett svenskt deltagande i Partnerskap för fred påden militära alliansfrihetens grund och under FN:soch ESK:s överinseende när det gällerfredsbevarande operationer är en självklar sak. Frutalmannen avtäckte en byst av här iriksdagen som Partnerskap för fredlanserades . Jag ser det som en symbolisktillfällighet att det uttryck för den gemensammasäkerheten som Partnerskap för fred är, och somOlof stod för, ägde rum just den dagen.Det finns också skäl för och andra militärtalliansfria länder att delta i PFF för att då fråntaprojektet karaktären av en affär mellan NATO ochde östländer som kandiderar för ett medlemskap iNATO. Det det är lika betydelsefullt skulle jag viljasäga, att försöka styra ännu tydligare PFF ialleuropeisk riktning och i praktiken verka för ensammanslagning mellan med ennära anknytning till ESK. Därvidlag vill vi ocksåunderstryka att det är viktigt att snabbt följa uppdet danska initiativet att bidra med att hjälpa debaltiska staterna att skapa en gemensamfredsbevarande kapacitet. Jag tror att det finns medi regeringens förslag, och man bör snabbt gå vidaremed det.Vi har diskuterat vikten av deltagande iPFF. Det är viktigt därför att utan Rysslandsmedverkan blir det inte en europeisksäkerhetsordning. Då blir det en västligsäkerhetsordning som till följd av utvecklingen iRyssland genom egen dynamik skulle kunna bli ensäkerhetsordning mot . Det gäller attundvika detta. Men självfallet skall inte fånågot slags veto mot utvecklingen av PFF. OmRyssland väljer att avstå från att delta är detRysslands sak, men vi bör anstränga oss på alla sättnär det gäller att engagera för att PFFskall få den karaktär som vi vill ha.Vi vet att NATO är huvudankaret i ensäkerhetsordning i . Men huvudfrågan iEuropa är inte att utvidga NATO utan attfinna en hållbar alleuropeisk fredsordning som inteutesluter någon stat, med andra ord: gemensamsäkerhet via en regional kollektiv struktur. Försvensk del blir konturerna klarare då. NATO ochVästeuropeiska unionen är västliga försvarspakter,födda under det . ESK, NACC och PFFär alleuropeiska organisationer som inkluderar destater -- , och -- som måstevara med i en trovärdig europeisksäkerhetsordning.Vårt säkerhetspolitiska militär alliansfrihet,viljan att bidra till en gemensam säkerhet och dennya tidens förutsättningar gör de alleuropeiskaESK, NACC och PFF så mycket intressantare ochaktuella för vår del än de västliga försvarspakternaNATO och VEU. Genom upprättandet av PFF harockså i själva verket NATO stängt dörren, föröverskådlig tid, för nya medlemmar -- ''KeepNATO western!'' -- som man där säger.Fru talman! Vi har en rad byggstenar. Vi harNATO, VEU, ESK, EU, PFF, NACC och detfranska förslaget om en stabilitetspakt som nuockså är EU:s. Det gäller nu att finna en förnuftigarbetsfördelning mellan dessa organisationer innanman förhoppningsvis kan uppgå i en endaalleuropeisk struktur. Det är mot denna bakgrundsom vi socialdemokrater i en motion i januaribegärde att regeringen administrativt ochfinansiellt skulle förbereda en svensk medverkan iPartnerskap för fred inom ett program förgemensam säkerhet. Därför yrkar jag bifall tillutskottets hemställan.Anf. 10 (nyd):Fru talman! Regeringen anmäler i den skrivelsesom ligger till grund för betänkandet intresse försvensk medverkan i det initiativ avseendePartnerskap för fred, PFF, som NATO-staternapresenterade . I betänkandet behandlasPFF-frågan, och alla partier i har ställtupp på att skall utnyttja PFF-samarbetetinom NATO:s ram för att förstärka vår och andrastaters förmåga att delta i fredsbevarandeoperationer i räddningsinsatser och andra insatsersom parterna kan komma att enas om. Om dettakommer att innebära förändringar av Sverigesalliansfrihet och neutralitet får framtiden utvisa.Fru talman! I betänkandet tas också vissa andrafrågor upp som rör fredsbevarande insatser bl.a.inom FN:s ram. Jag skall därför helt kort ge Nydemokratis syn på fredsbevarande ochfredsskapande FN:styrkor. Vi vill att FN iframtiden skall kunna spela en större roll, en rollsom världspolis.Ny demokrati vill att fredsbevarande ochfredsskapande insatser sker inom FN:s ram. Vi harföreslagit att skall verka för inrättande aven särskild fredsskapande styrka under FN:ssäkerhetsråds kontroll. till världshistorien ärtiden nu mogen för en internationell militär styrkasom får en liknande roll som en polisorganisationhar i en enskild nation. måste deninternationella domstolen reservationslöstaccepteras av medlemsländerna som högsta organför lösning av internationella konflikter.Rollen som världspolis har ofta fått spelas av USA,t.ex. kan dock inte hadenna roll i all framtid. Den inhemska amerikanskaopinionen kommer inte att alltid acceptera attamerikanska liv riskeras och offras i fjärran länder,speciellt om inte andra länder är beredda att hjälpatill för att upprätthålla världsfreden och försvarademokratiska staters överlevnad.Vad kan omvärlden göra för det ?Det finns tre möjligheter som vi ser det. Den förstaär att inte göra någonting alls mer än att skickahjälpsändningar, fördöma de stridande parternaoch hoppas på att konflikten löser sig själv. Denandra är att acceptera den etniska rensningen ochatt andra länder erbjuder fördrivna människor enfristad någon annanstans i världen. Den tredje ochenligt vår mening enda hållbara möjligheten är attmed internationell rätt arbeta fram den bästalösningen och sedan med internationella militäratrupper se till att den lösningen efterlevs. Det kanvara nog så svårt och kräva många människoliv,men alternativen är betydligt sämre.Ledande personer i FN har föreslagit att FNinrättar permanenta fredsskapande styrkor,''peacemaking units'', som medlemsländerna ställertill säkerhetsrådets förfogande. Dessa styrkormåste vara tyngre beväpnade än FN:sfredsbevarande styrkor och de skall kunna rycka inmed kort varsel. De fredsskapande FN-styrkornaskall rekryteras på frivillig basis och genomgågedigen utbildning i respektive lands nationellaarmé. Insatser av dessa styrkor skall beslutas avsäkerhetsrådet.Mellan 1945 och 1987 har FN gjort 13fredsbevarande insatser och efter 1987 ytterligare13. De sammanlagda kostnaderna för de insatsernauppgår till . Trots attkostnaderna för FN:s fredsbevarande styrkor barautgör några promille av globala militärasatsningarna flyter inbetalningarna frånmedlemsländerna mycket trögt.Medlemsländerna borde budgetera sina militäraFN-bidrag via försvarsanslagen i respektivenationalbudget i stället för, som är fallet, viautrikesanslagen. Försvarsanslagen är ju i de allraflesta länder större änutrikesanslagen. På det sättet skulle det bli lättareatt i medlemsländerna vinna förståelse för enhöjning av FN-bidragen.Sverige bör spela en aktiv och pådrivande roll så attdessa styrkor bildas . Det ärsjälvklart att som nation måste vara berettatt tillsammans med andra nationer ingripa för attlösa även blodiga konflikter i omvärlden ochingripa med trupp, inte bara med diplomatiskauttalanden -- inte minst för att vi själva skall få hjälpom vi blir angripna av främmande makt.Det är över. Detta har medfört attgamla blockeringar mellan stormakterna är borta.Nu finns det förutsättningar för att skapa eninternationell polisstyrka. Vi menar att kanspela en viktig roll som pådrivande nation i denfrågan, om insikten och den politiska viljan finns.Fru talman! Avslutningsvis yrkar jag bifall tillhemställan i utrikesutskottets betänkande nr 18.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren attsocialförsäkringsutskottets betänkande SfU12 fickavgöras vid arbetsplenum onsdagen den 4 maj.4 § Socialförsäkring -- inriktning och anslagFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1993/94:SfU12 Socialförsäkring -- inriktning ochanslag (prop. 1993/94:100 delvis).Anf. 11 ():Fru talman!