prot · GH0953 · 1994-01-18 00:00:00 — Jag skulle viljafråga kommunikationsministern: ingen förståelse alls förden oro som många företagare på landsbygdenkänner inför den här försämringen?Anf. 137 Kommunikationsminister ():Herr talman! talade om enförsämring. Jag vill påminna om att detta är ettförsök som skall utvärderas. Jag tycker att det är förtidigt att tala om en förbättring eller försämring.Det fina med det här försöket är att de inblandadepå lokal nivå får vara med och lägga upp försöketoch -- det är inte minst viktigt -- utvärdera det.Utvärderingen får sedan visa omförsöksverksamheten skall permanentas.Birger påstod att många var oroade föratt verksamheten skulle permanentas. Jag tyckeratt det är bra att det lokala inflytandet kommer tilluttryck vid utvärderingen. Det är det som kommeratt avgöra om försöksverksamheten skallpermanentas eller inte.Anf. 138 ():Herr talman! Jag har framför mig en artikel i en avvåra lokaltidningar där det står:''Glesbygdsföretagare i kläm när postutdelningenförsämras och försenas''. Man måste med andra ordskilja mellan dem längs den här lantbrevbärarlinjensom bedriver företag och dem som är anställda i enstörre tätort. De senare åker tidigt på morgonenoch kommer hem ganska . Det ärstora skillnader i verksamhet.Här måste man från Postens sida -- jag hoppasverkligen att kommunikationsministern är överensmed mig om det -- försöka se till att integlesbygdsföretagare och landsbygdsföretagare överhuvud taget kommer i kläm. Om man etablerar sigsom företagare ute på landsbygden är det väldigtviktigt att man kan räkna med att postservicen därblir i stort sett lika god som den är i tätorterna.Jag anser för min del att man här måste ta störrehänsyn till företagarna än till dem som åkerhemifrån och vill läsa sin tidningdå. Man har också möjlighet att lyssna pånyhetsutsändningar av olika slag.Jag tycker att mina synpunkter starkt bordeövervägas av kommunikationsministern, och jaghoppas att han tycker att de är rimliga. Företagarnamåste särbehandlas i detta sammanhang.Anf. 139 Kommunikationsminister ():Herr talman! vänder sig tillregeringen, till den centrala nivån, men finessenmed detta försök är att de lokala invånarna ochföretagarna skall få tycka till. Vad jag tycker idenna fråga är således dessbättre inteså intressant.Om själv berörs, kommer han pådenna väg att få utöva ett inflytande. I övrigt ärdetta ett exempel på en verklig decentralisering.Jag håller med om att det är en riktig princip somBirger för fram när han säger attföretagen är förutsättningen för en levandeglesbygd och att deras ord skall väga mycket tungti utvärderingen.Anf. 140 ():Herr talman! Vi är överens om att företagarnassynpunkter måste väga mycket tungt. Bådekommunikationsministern och jag är för ettdifferentierat näringsliv även ute på landsbygden.Vi arbetar efter mottot Hela skall leva.Även om antalet företagare är litet, måste deras ordväga betydligt tyngre än önskemålen från många avde privatpersoner som bor längslantbrevbärarlinjen och sådana som pendlar tilltätorten och arbetar där.Jag kommer att överlämna den nämnda artikeln tillkommunikationsministern. Jag har talat med en delpersoner, bl.a. med företrädare för Posten. AttPosten är kreativ har jag ingenting emot -- det ärtvärtom bara bra -- men man bör uppmärksammadessa frågor på ett tidigt stadium, och man bör intefatta beslut på grundval av önskemålen från enmajoritet som bor längs linjen, t.ex. om att fåtidningen som detaccepteras att breven kommer . Viverkar vara överens om att man måste ta mycketstor hänsyn till företagarna.Anf. 141 Kommunikationsminister ():Herr talman! Låt mig säga att det enligt informationsom jag har fått finns 106 företag inom dettaområde. Av dessa är 90 lantbruksföretag, och detfinns 10 kontor. De resterande är enmansföretag avolika slag. De 10 kontoren får daglig kassaservicesamt får och företagspaket utkörda enligtde tidsgarantier som Posten ger. Frågan är om deextrainsatser som Posten gör är rimliga. Allt dettakommer att vägas in i utvärderingen. Jag tror attBirger och jag är helt överens, och jagtror också att postregionens ledning har sammauppfattning som vi.Anf. 142 ():Herr talman! Jag vill bara göra det tillägget attextraservicen i detta fall är beroende av varlantbrevbäraren bor. Huruvida lantbrevbärarenkör tillbaka efter samma rutt beror alltså på dennaspeciella omständighet.Jag är rädd för att företagarna kommer att hamna ikläm, om man inte bevakar och beaktar derasberättigade intressen i sådana här sammanhang.Det blir då negativa förhållanden för företagaresom bedriver verksamhet på landsbygden. Jaghoppas att inte bara jag utan ocksåkommunikationsministern vill motverka att så sker.Anf. 143 Kommunikationsminister ():Herr talman! och jag är heltöverens om att vi skall lägga ned all den möda somvi är mäktiga för att göra det möjligt att skapa flerföretag och arbetstillfällen också i glesbygd.Överläggningen var härmed avslutad.21 § Svar på fråga 1993/94:282 om de nyateletaxornaAnf. 144 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat migom jag är beredd att vidta åtgärder för attglesbygdskommunerna inte skall missgynnas av detnya systemet för teletaxor.Genom beslut ombildades Televerkettill aktiebolaget , . ABansvarar numera själva för prissättningen av sinatjänster, som de upprätthåller i konkurrens medandra operatörer på marknaden. Den ökandekonkurrensen gör det nödvändigt för attanpassa taxorna till de faktiska kostnaderna.I samband med bolagiseringen ingicks ett avtalmellan staten och , som bl.a. innebär attett pristak för AB:s tjänster infördes den 1 juli1993 att gälla . Pristaket röralla permanenthushåll och företag meddirekttelefon. De tjänster som omfattas avpristaket är förutom abonnemangs- ochsamtalsavgifter även engångsavgifter förabonnemang och flyttningsavgifter. harfrihet att inom ramen för pristaket självt utformasin taxestruktur. Anpassningen av teletaxornaförutsätts ske inom ramen för detta pristak.Jag är medveten om att teletaxorna kommer attinnebära att vissa abonnentgrupper kommer attkänna sig missgynnade medan andra gynnas. Åandra sidan innebär det nya taxesystemet attabonnenterna själva i ökad utsträckning kan väljahur de vill använda sin telefon. De som sällananvänder telefonen kan välja att teckna ettlågförbrukarabonnemang och därmed betala enlägre kvartalsavgift. Vidare innebär systemet att deabonnenter som når ett färre antal telefonnummerinom ramen för när- och regionsamtal betalar enlägre kvartalsavgift än abonnenterna i storstäderna,som når ett stort antal telefonnummer. Det nyataxesystemet innebär flera prissänkningar, t.ex.kan hushållskundernas engångs- ochflyttningsavgifter i vissa fall sänkas med upp till70 %. Flyttningsavgiften inom slopas, och fjärr- och utrikessamtal sänksmed 6 respektive 5 %.I 2 § telelagen fastslås att enskilda och myndigheterfrån sina stadigvarande bostäder ellerverksamhetsställen skall ha tillgång till en effektivtelekommunikatation till lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnad. Genombestämmelserna i den nya telelagen och medbeaktande av vad som har sagts ompristaket tror jag att vi kommer att få ettvälfungerande och rättvisande taxesystem.Det åligger för övrigt i dess roll somtillsynsmyndighet inomtelekommunikationsområdet att bl.a. följa upp ochgranska prisutvecklingen.Anf. 145 ():Herr talman! Jag ber att få tackakommunikationministern för svaret på min fråga.Det innehöll rätt många uppgifter, men kanske inteså många i anslutning till min konkreta fråga.Låt mig inte minst med anknytning till den tidigarefråga som kommunikationsministern besvaradesäga att det är oerhört viktigt att taxorna förpostservice och för teleservice utformas likformigtöver hela landet. Det är detta som det konkrethandlar om. Det är säkerligen bra förstockholmarna att kunna ringa när- ochregionsamtal, men glesbygdslänen drabbas.Det är i och för sig inte helt oväntat att man när manpå detta sätt startar ett nytt bolag struntar iglesbygden. Där finns så få människor, och man ärmindre benägen att konkurrera om servicen där.Jag hade därför hoppats attkommunikationsministern i detta fall skulleredovisa hur man skall gå till väga för att hävdaglesbygdsmänniskors service på teleområdet närman till fullo skall driva lönsamhetsprincipen. Detär ju egentligen det som det handlar om.Vi kan här konkret se hur en fattigglesbygdskommun, som de flesta kommuner iNorrlands inland är, kommer att drabbas oerhörthårt. Det är bra för invånarna i att få ensänkt flyttningsavgift, men de stora avgifter somman har betalar man för de samtal som man ringer.Hur skall man kunna anpassa samtalen till andratider än de när länsmyndigheterna i har sinakontor öppna? De är öppna . På det sättet blir man straffad i det nyasystemet.Jag tycker att kommunikationsministern skall tatillfället i akt att förklara hur man skall kunnahävda principen om likställdhet för service överhela landet, framför allt hur det skall ske till enrimlig kostnad både för stockholmaren och förpajalabon. Det är det väsentliga. Annars öppnasdet för en våg av orättvisor i samhällsservicen överhela landet. Jag tycker, som sagt, att ta chansen att förklara om man över huvudtaget skall göra något åt detta eller ommarknadskrafterna totalt skall få dominera i denframtida regionalpolitiken.Anf. 146 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det fanns ett stort fel i den analys somSten-Ove gjorde: Han påstod att Teliastruntar i glesbygden. Jag menar att det är precistvärtom. Det tidigare systemet byggde just på attglesbygden subventionerade storstäderna och attföretagen subventionerade hushållen. Det pristaksom i telelagen har lagt på är enrealitet, och det är, som jag sade i mitt svar, inomdetta pristak som omstruktureringen av taxornaskall ske.Jag hoppas att och jag kanvara helt överens om att den förraomstruktureringen av taxorna, som genomfördessom ett resultat bl.a. av tidigare överväganden, varbetydligt sämre. Man bör också notera attmaximiavgiften för långväga samtal tidigare var1:57 kr medan den avgiften är 1:37kr per minut.Det man kanske skall titta på är de orter som tar upp. Priset för ett samtal mellanPajala och har gått upp från och 1 öreper minut till och . Det fannsnämligen en speciell regiontaxa som gjorde attabonnenterna i den här regionen hade ett betydligtlägre pris.Däremot ringer pajalaborna numera för perminut till sina fyra angränsanderiktnummerområden, i stället för per minut.Detta är, herr talman, en sänkning med perminut för samtal i en ganska stor region runt denämnda orterna.Anf. 147 ():Herr talman! Det viktiga att konstatera är att allamänniskor, oavsett om de bor i eller iPajala, avgiftsmässigt naturligtvis vill ha sammaservicemöjligheter som stockholmarna har när detgäller att hålla kontakt med sina myndigheter. INorrbotten, som det glesbygdslän det är, har mandem i de allra flesta fall i . Då råkar man utför effekten att samtalen klassas som fjärrsamtal.Det är där den stora prisökningen ligger.Mats sade något som jag tycker att han börspinna vidare på. Statsrådet sade: Det här kanskeman skall titta på. Vem skall titta på det och hursnabbt kan det ske? Jag tror att om litet på hur det här fungerar, inte bara iNorrbotten och i kommunen , utan i helaNorrlands inland, kommer han att upptäcka att detfinns anledning att allvarligt överväga hur man skallgöra i framtiden.Det här är bara ett område vi nu ser en försämringpå. Om regeringen och är beredda attagera snabbt tycker jag att skall tachansen att ge uttryck för det . Då finns detförhoppningar om att regeringen kan garanteraglesbygdsmänniskans behov av service.Anf. 148 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag tycker att inte minst den senastetidens utveckling verkligen har gett prov på attTelia är ett alltmer kundorienterat företag. Jag troratt och jag kan vara överensom att den ökade konkurrensen har haft det godamed sig. Som jag sade i mitt svar är detTelestyrelsen som är tillsynsmyndighet och somskall följa upp och granska prisutvecklingen.Jag utesluter inte alls att i sitt fortsatta arbeteatt bli alltmer kund- och marknadsorienterat ocksåkommer att kunna genomföra förändringar avsådant som av kunderna upplevs som orimligt. Detär jag helt övertygad om kommer att ske.Anf. 149 ():Herr talman! I samband med diskussionen omhöjningen och förändringen av systemet harrepresentanter för i tidningsartiklar talat omatt man som företag inte kan hålla på medglesbygdspolitik. Om det innebär att man inte kanta hänsyn till människor som bor i glesbygd när manskapar sådana här system, tycker jag att det finnsanledning för och regeringen, som haren klar del i ägaransvaret, att vara beredda attagera på något sätt. Det kan man göra som ägareoch som ägarrepresentant. Jag tror att det är viktigtatt man gör det så snart som möjligt.Mats och jag kan diskutera teletaxor hurlänge som helst. Men faktum är att det här systemetger bättre service för stockholmarna och enbetydligt försämrad service i glesbygdslänen. Detborde man ta fasta på och inte bara tala allmänt om,som i tidigare frågestunder, hur viktigt det är förservicen och för företagen att man låterutvecklingen gå åt motsatt håll. Minrekommendation till kommunikationsministernmåste därför bli att ta en allvarlig funderare och attframför allt inte avvakta för . Agera somägarrepresentant i företaget och se till attglesbygdens folk också kan få en hyfsad service iframtiden.Anf. 150 Kommunikationsminister ():Herr talman! Som jag sade är ett företag somverkligen alltmer visar upp sin kundorientering. Jagär övertygad om att man fortlöpande kommer att seöver sin taxestruktur och, om det finns delar idenna taxestruktur som upplevs som olämpliga,också rätta till den.Anf. 151 ():Herr talman! Det är helt klart attglesbygdsbefolkningen upplever det här som orättvisa. Jag tror inte att man enbart kanhoppas och tro att det här företaget skall göranågonting automatiskt, utan det krävs att ägarenagerar. Det är en skyldighet som jag tycker attägaren har i det här fallet, eftersom man har uttalathur viktigt det är med regionalpolitik och service åtglesbygden.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1993/94:289 om biljettprisetpå flyglinjen --ArlandaAnf. 152 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat migvilka åtgärder som regeringen är beredd att vidtaför att trafikpolitiska målsättning omsamhällets ansvar för bl.a. tillgänglighet ochregional balans skall kunna vidmakthållas. Fråganställs mot bakgrund av den prisökning som SASaviserat på flyglinjen --Arlanda.Det är riktigt att samhället har ett ansvar för atttillgodose ett grundläggande trafikutbud i landetsolika delar. Regeringen följer därför kontinuerligtutvecklingen. Detta gäller inte minst , somju av geografiska skäl intar en särställning. Statensubventionerar färjetrafiken till ochfrån med stora belopp. För budgetåret1994/95 har regeringen föreslagit ettanslag på för detta ändamål.Det kan noteras att dessa insatser inneburit attbiljettpriserna på färjetrafiken har kunnat sänkasmed . Regeringen har vidaretillsatt en särskild parlamentarisk utredning somskall lägga fram förslag om framtida former fördenna trafik.När det gäller flygtrafiken till måste jag nuliksom vid flera andra tillfällen påminna om attluftfartsmarknaden i är avreglerad. Detinnebär bl.a. att flygbolagen sätter sina egna priseri syfte, som man får anta, att uppnå långsiktiglönsamhet och en gynnsam trafikutveckling. Omdet nu är så att ett flygbolag på marknaden skulleägna sig åt överprissättning skapas förutsättningarför andra flygbolag att starta konkurrerande trafiktill lägre priser. Erfarenheterna från andra sektorersom avreglerats tyder på en viss inledandeturbulens innan serviceutbud och priser stabiliserarsig, vanligen på en nivå som ger lika bra eller bättreserviceutbud och lägre pris . Enligt minmening finns det därför inte nu anledning attingripa i den avreglerade flygmarknaden.Anf. 153 ():Herr talman! Tack för svaret. Jag inser naturligtvisatt avregleringen av flyget möjliggör effekter av detslag vi nu bevittnar. Från gotländsk sida varnade viockså för den här utvecklingen. Det kanske intepassar riktigt all verksamhet att blikonkurrensutsatt.SAS nya priskoncept, som trädde i kraft i går,innehåller för Visbylinjens del en höjning med 500kr för en normalprisbiljett, eller närmare 30 %höjning. Visbylinjen har gått med kraftigtunderskott. Det skall bolaget nu kompensera sigför. Risken för att man kompenserar sig bort frånden här linjen är ganska stor. Det är kanske detman vill.Som bekant har vi ett enda alternativ till flyget,nämligen färjetrafiken. Därför har vi en störreandel privatresenärer, . På andra linjer är det tvärtom, manhar en högre andel affärsfolk. Då är det naturligtatt man använder andra kommunikationsmedel.Då gör man privatresor med bil, buss eller tåg.Att den här åtgärden får kraftigt negativa effekterför näringslivet på är alldeles uppenbart.Det har redovisats i pressen den gångna veckan.Många talar om att smärtgränsen är nådd. För vårtstörsta företag, , betyder detta en halvmiljon i ökade kostnader. Många menar att detta ärett dråpslag för det gotländska näringslivet.I hela den stora infrastruktursatsning somregeringen har arbetat fram vad gällerjärnvägstrafiken i hela landet så fick naturligtvisinte en enda krona. Jag vet att vi hartransportstöd till färjetrafiken med 175 miljoner iårets budget, men vi har ingenting till flygtrafiken,som egentligen är vårt X 2 000. Det är därför somjag ställt frågan om statsrådet delar trafikutskottetsuppfattning om målsättningarna.Min fråga är: Kan den nu sittandeFärjetrafikkommittén i sina direktiv också få ta inflygtrafiken för att nå en mer långsiktig lösning?Anf. 154 Kommunikationsminister ():Herr talman! anser inte att allverksamhet passar för konkurrens. Låt mig litetöversiktligt få säga att på den amerikanskaflygmarknaden, som har varit avreglerad under ettstort antal år, kostar en passagerarkilometerungefär av vad en passagerarkilometer kostari . Jag tror rent generellt att en sänkning avkostnadsnivån för att flyga, även till ,gynnas av den här utvecklingen. Jag är övertygadom att och jag i princip harsamma inställning i den frågan.Sedan är ju situation mycket speciell. Detär vi medvetna om. Därför är jag mycket glad överatt den stora utredningen arbetar. Den har ju ettmycket vidare direktiv. Den skall titta på en hel delolika aspekter på trafiken till och från Gotland.När drar ininfrastrukturinvesteringar i detta finns detanledning att peka på att har fått ganskamycket pengar till upprustning av sitt vägnät. Dethjälper naturligtvis inte när man skall ta sig tillfastlandet. Det inser vi båda.Normalpriset är indelat i tre olika segment numera.Det är en del av omläggningen. Det finns ettnormalpris som ligger på , ettaffärspris på och ett budgetpris på 1 600 kr.För den mycket stora gruppen privatresenärer finnsju det s.k. jackpot-priset som ligger på turoch retur. Möjligheterna att flyga betydligt billigareän fullprisbiljetten är mycket goda. Detta gällerockså vid en jämförelse med flygplatserna i t.ex.Kalmar och . Där ligger alltså lägre.Anf. 155 ():Herr talman! Jag fick ändå inget svar på exakt denfråga jag ställde om arbete.Det står ju i direktiven att den skall lämna förslagtill en långsiktig lösning av färjetrafiken till och frånGotland.Utredningen besökte ju faktiskt i veckansom gick. Man noterade naturligtvis den härchockhöjningen på flyget. Inom utredningen ärman nu beredd att ta in flygförbindelserna också,för att få en helhetsbild av kommunikationerna.Lars Svensk, som är ordförande, har uttalat det i entidningsintervju. Då undrar jag om statsrådet ärberedd att ge tilläggsdirektiv till utredningen ellerpå annat sätt sanktionera att utredningen även tarupp flygproblemen.Anf. 156 Kommunikationsminister ():Herr talman! Som mycket välvet är det inte jag som ger direktiv. Det ärregeringen som helhet som gör det. Utan att avslöjaför mycket vill jag säga att redan de direktiv som nugäller var föremål för en hel del diskussioner inomregeringen. Jag kan inte utlova att regeringen skallfatta ett sådant beslut, men jag är beredd att tittapå det och diskutera frågan inom regeringen.Anf. 157 ():Herr talman! Jag tackar för det. Avslutningsvis villjag påtala det som står i årets budgetproposition pås. 86 i bil. 7, nämligen att staten bör ha ett fortsattansvar för regionalpolitiskt viktig flygtrafik. Jagskulle vilja veta vad statsrådet lägger in iskrivningen om det fortsatta statliga ansvaret.Anf. 158 Kommunikationsminister ():Herr talman! I årets bil. 7 frånKommunikationsdepartementet finns något somjag är mycket stolt över att lyfta fram, nämligen attvi i praktiken genomför en fördubbling avsatsningen på de kommunala flygplatserna. Detgäller de trafiksvaga flygplatserna i framför alltskogslänen. Det handlar också om ett antal andrakommunala flygplatser som på det här sättetkommer in i ett resultatutjämningssystem.Bekymret, om jag får använda det uttrycket, i dethär sammanhanget är att inte är en trafiksvagflygplats. Det är en av de flygplatser som har ettmycket stort passagerarunderlag med över 300 000årspassagerare. Det gör att lösningarna måste liggapå en annan nivå än att satsa pengar direkt påflygplatsen. Eftersom inte harnågra kostnader i samband med detta är inte denlösningen öppen här.Anf. 159 ():Herr talman! Jag får väl återkomma i ett annatsammanhang. Jag är inte riktigt nöjd med det svarsom jag har fått här. Jag förutsätter ändå attFärjetrafikutredningen även kommer att hanterade här problemen. Då kanske vi nåren lösning som vi båda kan vara nöjda med, ochäven gotlänningarna.Anf. 160 Kommunikationsminister ():Herr talman! Huvudalternativet här är att deflygbolag som är intresserade av att ta uppkonkurrensen med SAS studerar om priset är såpass högt att det ger utrymme för en annanoperatör att gå in med ett lägre pris. Det är vadregeringen och har lagt fram somhuvudalternativ.I dag handlar vi bara upp flygtrafik på endestination, och det är sträckan mellan ochÖstersund. Det sker på grund av att länflyttade över sin sjukvårdsorganisation till Umeåfrån , som ligger vid Arlanda.I dag finns alltså inga resurser avsatta för och ingenambition att handla upp flygtrafik på andradestinationer än de destinationer i inre Norrlandsom kan bli aktuella.Överläggningen var härmed avslutad.23 § Svar på fråga 1993/94:291 om deteuropeiska larmnumretAnf. 161 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mighur regeringen avser att garantera anonymitetenhos dem som ringer jourhavande präst efterinförandet av det europeiska larmnumret.EG:s råd har beslutat att införa telefonnummer 112som nödnummer för samtliga . förbinder sig även EFTA-länderna attinföra samma nödnummer. I beräknasnumret vara infört senast vid utgången av år 1996.112 är främst avsett att användas i akutanödsituationer och torde i första hand komma attanvändas för alarmering av polis, brandkår ochambulans. Rådsbeslutet berör inte möjligheten attidentifiera det uppringande numret.Automatisk nummerpresentation innebär att densom blir uppringd på en telefon som är utrustadmed en s.k. display i vissa fall kan se från vilkentelefon den uppringande ringer. För att tjänstenskall fungera krävs att både den uppringande ochden som blir uppringd är ansluten till AXEeftersom möjligheten att identifiera detuppringande numret är tekniskt förknippad meddigital överföringsteknik. I finnstjänsten nämnd i rättsakter angående s.k. ISDN-teknik ().Rådet har rekommenderat nummerpresentationsom en tjänst som bör finnas, men har samtidigtrekommenderat att det skall finnas möjlighet attbegränsa presentationen. Begränsningen innebäratt det finns möjlighet för den som inte vill få sitttelefonnummer presenterat på mottagarensdisplay-telefon att förhindra detta.Inom EG arbetar man med frågan om begränsningav nummerpresentation. Frågan berörs också i ettutkast till rekommendation om skydd förpersonuppgifter inomtelekommunikationsområdet från Europarådet.Regeringen kommer givetvis att verka för attSverige följer de internationellaöverenskommelserna på området.