prot · GI0945 · 1994-12-19 00:00:00 — De skalltillsammans ta ansvar för att eleven får möjlighet attutvecklas positivt utifrån sina egna förutsättningarbåde kunskapsmässigt och socialt.Men som ett komplement till den muntliga infor-mationen behövs också skriftlig information därför attden ofta underlättar för elever och föräldrar att bedö-ma hur det går för eleven. Den är alltså viktig förvarje elevs egen skull. Därför bör den vara obligato-risk från årskurs 5. Att som regeringen nu gör införaregeln att föräldrar som vill ha skriftlig informationmåste begära det kommer bara att leda till att de barnsom kommer från studiemotiverade hem kommer attfå ett ännu större överläge än de har i dag.Jag tycker att vi skall komma ihåg detta när vi dis-kuterar snedrekrytering till högre utbildning i andrasammanhang. Det finns saker som medverkar till ellermotverkar en sådan utveckling. Detta är något somkommer att medverka till att den förstärks.Fru talman! Vikten av att tidigt upptäcka de eleversom behöver särskilt stöd i olika ämnen kan inte nogbetonas. Skolan måste göra sitt yttersta för att hjälpaalla elever att nå upp till den grundläggande kunskap-snivå som fastställts i kursplanerna. Därför är detockså oroväckande att regeringen inte lägger sammavikt vid en kontrollstation i form av nationella provmitt som gjorde i sitt tidiga-re beslut.Nationella prov ger nämligen ytterligare en möj-lighet att identifiera de elever som inte nått upp tillden kunskapsnivå som finns specificerad i de natio-nella målen. Elever som visar sig behöva det kan dåfå det extra stöd de har rätt till. De nationella provenär också ett sätt att försäkra sig om att undervisning-ens kvalitet är likvärdig över hela landet. Därför börde nationella proven vara obligatoriska och genomfö-ras när lärarna bedömer det lämpligt med utgångs-punkt från den timplan skolan arbetar efter. Flexibili-teten skall alltså vara stor, men det räcker inte att baravissa lärare genomför proven. Alla skall göra det.Antalet betygstillfällen är ytterligare en del avbetygssystemet som kommer att förändras. Det ärsvårt att veta vilket antal som är optimalt, men attförlägga det första betygstillfället så sent som i års-kurs 8 ger eleverna för liten chans att påverka sittslutbetyg från eftersom de då inte riktigthar lärt sig hur systemet fungerar. Det är inte svårt attkonstatera. Därför menar jag att betygen bör börja gessenast i årskurs 7.Fru talman! lämnar många elever grundsko-lan med en känsla av totalt misslyckande. Upp till10 % av eleverna i avgångsklasserna kan inte läsa ochskriva tillräckligt bra för att kunna fungera i samhäl-let. De beslut som fattades på skolans område underdet förra , bl.a. när det gäller betygssyste-met, gav visst hopp om en förbättrad situation inteminst för dessa elever.De förändringar som Socialdemokraterna nu dri-ver igenom tillsammans med och Mil-jöpartiet innebär att vi tar flera steg tillbaka igen. Detfår inte så stora konsekvenser för oss politiker, utomatt det möjligen spär på föraktet för oss, men det kanfå stora konsekvenser för alla dem som kanske intefår de stöd som de så väl behöver och som regeringeninte vill garantera dem.Jag yrkar i första hand bifall till reservation 2 somär ett avslag på propositionen och i andra hand tillreservationerna 3, 6 och 7.Anf. 101 ():Fru talman! Få frågor har engagerat så mångamänniskor som betygen. Alla dessa människor har sinegen uppfattning om betyg. För det mesta är dengrundad på egna eller anhörigas erfarenheter. Mankan därför konstatera att alla vill delta i betygsdebat-ten. Det är positivt när så många människor är enga-gerade, men det är svårt att diskutera från ett gemen-samt utgångsläge när vi alla har så olika erfarenheter.Och ännu svårare blir det när man skall byta system.Jag vill påstå att få människor egentligen vet vad ettmål- och kunskapsrelaterat betygssystem innebär.Är det då bara vi, svenskar, som har svårtatt reda ut betygsfrågan. Jag vill påstå att svaret påden frågan är nej. Om vi ser tillbaka i historien har detständigt funnits problem. har beslutat omett system, brukaren har gjort sin egen tolkning och såblev systemet i praktiken ett annat.Genom skolförordning fick vi för förstagången bokstavsbetyg. Från det vi fick våra förstabetyg har brukarna gjort sin egen modell. Man ladetill + och - för att få rättvisare betyg. Man användenormalfördelningskurvan efter det att den hade upp-hört att gälla. En del använde sifferbetygen som kun-skapsrelaterade betyg. Vissa lärare påstår , när denya betygen för gymnasieskolan knappt har trätt ikraft, att de inte kan utforma några egna kriterier i detnya gymnasiet. Brukarna skapar alltså sina egna mo-deller.Vad har då beredningarna sagt om systemen? I1957 års skolberedning står det att betygssättningkunde innebära ett hinder för lärares frihet att läggaupp skolarbetet med sikte på de övergripande mål ompersonlighetsdaning och social fostran eftersom före-komsten av betyg kan leda till att arbetet ensidigtinriktas på de strikt kunskapsmässiga och lätt mätbaraprestationerna.I 1973 års skolberedning föreslår beredningen enbetygsfri grundskola. Eleven skulle erhålla ett intygefter fullgjord skolgång.Man påpekade åter helhetssynen.1989 års expertgrupp anförde som generell kritikmot betyg att det inte är möjligt att sätta helt objektivaeller rättvisa betyg, inte heller genom ett fingraderatsystem. Expertgruppens allvarligaste kritik mot betygvar emellertid att de endast kom att relateras till enliten del av kunskaper, färdigheter och egenskaper ochinte till alla läroplansmål i hela deras vidd.Genom denna mycket kortfattade historiebeskriv-ning vill jag visa på skillnader i beslut och handling.Lärare och elever har av rädsla för att inte rättvisanskall råda velat ha betyg i många steg. Man har dess-utom skapat de egna systemen. Politikerna har beslu-tat om system som någorlunda tillfredsställer brukar-kraven. Man har dock mindre vågat följa berednings-förslagen trots att beredningar ända un-derstrukit vikten av personlighetsdaning och socialfostran, vilket kan ge komplikationer med en detalje-rad betygsättning.Riksdagen står nu inför att fatta beslut om ett be-tygssystem som kan tillfredsställa såväl brukare somutredare. Genom ett mål- och kunskapsrelaterat sys-tem ges tydliga och på förhand väl kända kriterier.Lärare och elever skall tillsammans sätta sig in i vil-ken kunskap som krävs för att uppnå en viss nivå.Diskussionerna om betygen börjar alltså när terminenstartar, inte vid dess slut.Detta kräver såväl tid som eftertanke. Det är inteminst viktigt att diskutera vilka arbetssätt och arbets-former man skall använda. Om man skall lyckas medett målrelaterat system skall denna planeringstid varalika viktig som själva inhämtandet av kunskapen. Hurväl man lyckas i sin målsättning kan ses i själva ut-värderingen, dvs. betyget.Utskottsmajoriteten anser därför att tre nivåer ärlämpligt för ett målrelaterat system. Med flera stegskulle kraften ägnas åt att särskilja nivåerna i ställetför att gediget analysera varje nivå. Vid användningav detta system kommer det att finnas tid att ävenutvärdera läroplanen i dess helhet. Läroplanen ärmycket tydlig i sin målformulering, men innehållerockså många mål. Det krävs åter tid och eftertanke.Vi har alltså fått ett system som relateras till allaläroplansmål och kursplanemål. Därmed har vi fåttden helhetssyn som vi så länge eftertraktat.Utskottet var ej enigt när det fatta-de beslut om läroplan och betyg. Socialdemokraternahade då ett antal reservationer. Då läroplansarbetet äri full gång på skolorna har vi valt att inte göra föränd-ringar i läroplan och kursplaner. Däremot hade arbete med betygskriterierna nätt och jämtpåbörjats vid höstterminens start. Följaktligen stör viinte skolorna i deras arbete. Därmed kan vi lägga framett förslag till ett nytt system.Fru talman! Innan jag kommenterar utskottets be-tänkande vill jag yrka bifall till hemställan i betän-kandet i dess helhet samt avslag på samtliga reserva-tioner.Utskottet var ej enigt , och utskottetär ej heller enigt . Vi fick betyget underkänd aven lärarorganisation för vår brist på enighet.Jag har full respekt för den oro ett oenigt beslutkan orsaka. Men vill jag understryka att detinte är självklart att betygen skall förändras vid etteventuellt regimskifte.Kunskapen om hur detta nya betygssystem förval-tas har vi först när det varit i bruk . Det är iså fall utvärderingen av systemet som borde leda eventuell förändring, definitivt inte de ideologiskamotsättningarna. Även Socialdemokraterna är bereddaatt förändra om inte systemet fungerar.Utskottet kan konstatera att förändringar har skettäven inom den borgerliga gruppen. Man vidhållerföregående års beslut i en gemensam reservation, menhar sedan olika uppfattningar i en rad andrahandsre-servationer. Detta visar på svårigheternamed att utforma ett nytt betygssystem.Utskottet anför åter värdet med utvecklingssamtal.I de fall en elev har problem av något slag kan ut-vecklingssamtalet utmynna i ett åtgärdsprogram,såsom det beskrivs i LGR80. Åtgärdsprogrammetskall vara en bekräftelse på vad elev, förälder ochskola är överens om i fråga om ömsesidiga åtaganden.Ett enigt utskott anser att som sin me-ning skall ge regeringen till känna vad utskottet haranfört som att utvecklingssamtal i vissa fall skallmynna ut i ett åtgärdsprogram.I reservation 2 av , och kds yrkas avslag på propositionen i dess hel-het. Eftersom vissa av reservanterna har en annanuppfattning i sina andrahandsreservationer har jag valtatt kommentera dessa.Trots att utskottsmajoriteten avstryker reservatio-nerna 3, 4 och 6 kan vi dock konstatera att vi är över-ens med reservanterna i vissa delar av reservationer-na.Centern, och kds vill att informationeni årskurs 5 inte skall ha formen av betyg.Centern, och kds anser att betyg ejskall ges de första sex åren.I dessa frågor finns en ny bred politisk enig-het. Detta är mycket positivt. Här står endast Modera-terna utanför.Centern och vill ta bort steget ej god-känd från slutbetyget. Även här har vi en ny bredpolitisk enighet.Vi socialdemokrater vill också understryka att viser positivt på de samtal som förts inom utskottet.Utskottet har inte nått fullständig enighet, men be-tygsdiskussionen har varit utvecklande. Viljan fanns,men den måste finnas från alla håll. Det räcker inteom endast den ena parten vill kompromissa.I reservation 3 yrkas att skriftlig information i års-kurs 5 skall vara obligatorisk. Grundtanken med ut-vecklingssamtalet bygger på ett ömsesidigt åtagande.Om inte elev, förälder och lärare kommer överens omvad som skall utvecklas hjälper det inte eleven omden påtvingas en skriflig information. Endast genomatt förstå varför når man en utveckling. Man sägerockså i reservationen att skriftlig information är viktigför elever som behöver stöd. Detta har utskottet påpe-kat i texten om åtgärdsprogram.I reservation 6 yrkas på betyg fr.o.m. årskurs 7. Vivet att de kvartssamtal som förekommer är avskiftande karaktär. Trots detta fanns det ingen majori-tet bland remissvaren för Betygsberedningens förslagatt tidigarelägga betygen.Då utskottets förslag stärker såväl utvecklingssam-tal som åtgärdsprogram kommer föräldrarna att få enklart mer preciserad beskrivning av elevens situation,och därmed försvinner behovet av ett eventuellt betygi årskurs 7.Fru talman! fattade be-slut om fyra nationella styrdokument. Utskottsmajori-teten har valt att lägga fram förslag till en för-ändring avseende betygen.Förändringen bör ske dels med tanke på gymna-sieskolans betygssystem - vi bör ha samma system igrundskola och gymnasium - dels med tanke på attläroplan, kursplan och betyg skall ha ett lika värdesom pedagogiska styrmedel. Då når vi skolans huvud-uppgift att förmedla kunskap och främja elevernasutveckling till ansvarskännande människor och sam-hällsmedlemmar.Anf. 102 () re-plik:Fru talman! Först av allt vill jag eftersom jag integjorde det i mitt inledningsanförande i första handyrka bifall till reservationen 2 och i andra hand yrkabifall till de reservationer som har skrivitunder.Jag tror att det är nödvändigt för skolan att få vetavilka spelregler som skall gälla. De spelreglernamåste ges i sådan tid att lärare, föräldrar och eleverbåde hinner sätta sig in i förutsättningarna och genom-föra de förändringar som behövs.Nu har skolan fått ny läroplan, nytimplan, nya kursplaner och nytt betygssystem. Dåväljer Socialdemokraterna att i absolut sista minutenriva upp besluten om betygssystemet.Ni river upp beslutet om antalet betygssteg, ni ri-ver upp beslutet om tidpunkten och senarelägger näreleverna skall få betyg och ni river upp beslutet omden skriftliga informationens roll fr.om. årskurs 5, föratt nämna några exempel.Ni måste ha väldigt goda skäl när ni nu skall rivaupp himmel och jord för föräldrar, elever och lärare iabsolut . Därför lyssnade jag mycketnoga på vad sade. Jag hörde inteett enda skäl. Jag har läst propositionen mycket noga.Jag har inte sett ett enda skäl till varför allt detta skallgöras. Det är det första och minsta som ni borde kun-na lämna här i kammaren. Ni borde åtminstone kunnatala om varför ni skall göra detta.För det andra säger att det ärpositivt med de samtal som vi har haft. Det är alltidbra med samtal. Men det är å andra sidan ingen idémed politiker som bara pratar. Det skall ju leda tillnågot också. Detta ledde inte till någonting.Ingegerd säger nu att det inte går attkompromissa om bara ena parten vill kompromissa.Jag skall lyssna med väldigt stor spänning till vad detär för kompromiss som Socialdemokraterna har varitberedda att göra och som vi andra inte har godkänt.Jag har inte uppfattat det tidigare. Det är möjligt attjag är så lomhörd, men jag tror inte det.Nu skall jag med stor spänning lyssna till IngegärdWärnersson och höra vad det är för kompromiss somni har varit beredda att göra som vi andra inte harkunnat godkänna.Anf. 103 ()replik:Fru talman! Vi socialdemokrater har varit medoch sagt ja till läroplan, kursplaner och betyg. Men vihade ett stort antal reservationer, precis som jag sade imitt anförande.Vi har sett hur arbetet har utvecklats. Det arbe-te som pågår i skolorna gäller läroplanoch kursplaner. Alla var medvetna om att det fanns enpolitisk skiljaktighet i fråga om betygen. Socialdemo-kraterna sade tydligt från början att detta är ett beslutsom vi kommer att riva upp om vi kommer till mak-ten.Vi kan nu konstatera att vi gjorde rätt att avge vårreservation när beslutet om betygen fattades för ett årsedan. Arbetet med läroplanen och kursplanerna ärmycket mer komplicerat än kanske anat.Det är stimulerande och aktiverande, men det krävertid.Jag sade också i mitt anförande att ett målrelateratsystem kräver att betygen från början skall läggas påbordet tillsammans med kursplaner och läroplan. Detär inte fråga om något som skolan säger till elevernaatt de skall uppnå. De generella betygskriterierna ärgenerella.Detta kräver också att skolan, dvs. lärare och ele-ver tillsammans sätter sig in i vad som står bakomkriterierna. Vad innebär kriterierna? Hur skall målet nås? Och framför allt: Varbefinner jag mig som person i förhållande till de olikanivåerna?Vi klarar inte av att hantera fler är tre nivåer.Skulle vi göra detta med fem nivåer och geden tid som det kräver, var händer då om ett ämnesom kanske bara har två, ? Hurmånga veckor går åt att enbart fastställa målsättning-en? Terminen kan ju ta slut om vi skall göra detta påfem nivåer.Att sätta mål är inte att ålägga någon kriterier. Detmåste eleven vara med om själv. Då får man motiva-tionen. Då känner man att man har en möjlighet attkunna hantera sitt betyg.Anf. 104 () re-plik:Fru talman! För det första var första frågan varförSocialdemokraterna tycker att det är nödvändigt att isista minuten riva upp himmel och jord för elever,föräldrar och lärare. Om jag förstod det rätt är det svarvi har fått att det beror på att Socialdemokraterna sadeså innan valet, punkt slut.Det är väl inget skäl för alla elever, föräldrar ochlärare som behöver anpassa sig? Det är en åsiktsom Socialdemokraterna haft . Det jagfrågar om är skälet till den åsikten.För det andra sade att Soci-aldemokraterna avgav en rad reservationer till utskot-tets betänkande den gången beslutet fattades för ett årsedan. Men då skyllde ni på att det var kdsoch som hade hindrat en uppgörelse. Nufanns det väl inget hinder? var det ni själva somhade initiativet. Jag förstår inte varför ni inte tog det.Den tredje saken som jag vill ta upp är följande.Ingegärd nämnde i sin inledning någrapunkter där det finns bred enighet. Jag tycker att detär bra. Det hade behövts många fler. Men det berorinte alls på de insatser som Socialdemokratarna hargjort utan på vad vi har gjort från , Cen-terns och kds sida.Till sist till de fem betygsstegen. Antingen ärproblemet fem steg i sig, men då måste det ha till-kommit något nytt sedan varmed i Betygsberedningen, eller så beror det ,dvs. att det är för kort om tid. Men det går att ändrapå, om det verkligen är det som är problemet.Jag tror inte att det är det som är problemet. Jagtror att problemet är att Socialdemokraterna bestämtsig för en annan linje, och då skall , elever ochalla andra, rätta sig efter det.Vi andra som sitter i , och som represen-terar en stor grupp av svenska folket, skall bara an-passa oss till det. Det tycker jag är tråkigt.Anf. 105 ()replik:Fru talman! I Betygsberedningen var vi villiga attkompromissa med varandra. Betygsberedningen un-derströk åtskilliga gånger att det faktiskt hade krävtsmer tid, precis som säger.Man kan också läsa i Betygsberedningens förslagatt man konstaterar att det kanske inte är möjligt attkunna ha fem eller sex steg i alla ämnen. Det beror påämnets särart.Vad har då fått oss att ändra oss? Det kan ju varaerfarenheter som gjorts från höstens beslut fram tillnu.Det var faktiskt nödvändigt att sjösätta systemet ,eftersom hade börjat att utarbeta dekriterier som dåvarande regeringen hade begärt. An-tingen skulle vi låta göra det här utan att vii så fall skulle ha nytta av det, eller skulle vi tidigt talaom att vi inte ställer upp på det. Därför var det skynd-samt att genomföra en förändring när det gäller bety-gen.Anf. 106 () re-plik:Herr talman! har ställt fråganvarför. Jag har lyssnat på ochkan inte tro att jag får ett mer uttömmande svar änAndreas fick.Jag vill ändå kommentera en sak. Viljan att komp-romissa fanns. Ingen har väl tydligare uttryckt det änvi i Folkparitet liberalerna i vår motion. Där har vioerhört tydligt talat om att vi är angelägna om att vifår ett betygssystem över blockgränserna i riksdagenför att det skall hålla för framtiden. Vi har väldigttydligt talat om på förhand på vilka områden vi kantänka oss att frångå det som egentligen är vårt huvud-förslag. Inte kan säga att detsaknades vilja att komma överens. De samtal vi haftvar fina och öppna samtal, men det fanns inget man-dat från departementet till utskottets socialdemokra-tiska ledamöter att träffa överenskommelser.En enda fråga till. säger attdet är viktigt med samma betygssystem i grundskolansom i gymnasieskolan. Det förstår inte jag. är en obligatorisk skola, och gym-nasiet är en frivillig skola.Vi har bestämt att det i är ett resulta-tansvar för skola och kommun att alla elever skallgodkännas. Därför kräver det ett system, medan gym-nasiet som frivillig skola som förberedande för yrkes-liv eller vidare studier kan hantera ett helt annat be-tygssystem.Vad menar med att säga attdet är viktigt att de två systemen är likadana?Anf. 107 ()replik:Herr talman! Först vill jag säga att verkligen har försökt att vi skall samarbeta, ochdet högaktar jag för, såväl underBetygsberedningens arbete som under utskottetsarbete.Jag vill också understryka att beslutet att vi skallvidhålla propositionen är fattat av s-gruppen i utbild-ningsutskottet. Det är inte direktiv från departementet.Vi har avvägt de förslag som vi fick. Att bibehålla defem stegen kunde alltså s-gruppen i utskottet intetillstyrka. Vi kunde inte heller tänka oss accepteraförslaget om betyg från årskurs 7. Kanske någonkompromiss däremellan i så fall hade kunnat varamöjlig, men ett sådant förslag fanns inte. Det är alltsåutskottet som kommit fram till det här.Beträffande betygssystemet: är detkomplicerat att gå över till mål- och kunskapsrelateratbetygssystem. Det kommer att ta innanelever och föräldrar har ställt om för att arbeta efterdet nya systemet. Det är lättare att sätta sig in i det omvi har lika många steg och begreppen som då användsblir välkända. Vi har haft samma system förhögstadie- och gymnasieskola, och det finns ingenanledning att förändra det nu.Anf. 108 () replik:Herr talman! Precis som i många andra frågor lå-ter det så här: Vad vi socialdemokrater vilja det måandra rätta sig efter.Vi stör inte skolorna i deras arbete, säger . Jag tycker att det är väl magstarkt, närvarenda lärare man träffar suckar djupt och säger: Nitänker väl inte ändra er igen! kan väl interiva upp sådana här långtgående beslut efter varjemandatperiod.Ingegerd säger själv att det inte ärsjälvklart att man skall ändra sig efter varje regimskif-te. Utvärderingen skall visa om det fungerar. Om detinte gör det kan också socialdemokraterna tänka sigen förändring. Det är märkligt att man inte kunderesonera så den här gången. Det här betygssystemetfick inte ens träda i kraft, än mindre vara föremål fören utvärdering, som vi sedan kunde ha haft som ut-gångspunkt för ett framtida beslut. Också vi kristde-mokrater hade då kunnat tänka oss att se vilka bristersom fanns med systemet och vara med på vissa änd-ringar.Varför? Vi har inte fått något svar. Erfarenhetenfrån höstens arbete nämnde propositionen skrevs ju efter rege-ringsskiftet, och då hade skolorna knappast kommit igång, så det kan inte vara något bra svar. Jag väntarfortfarande på ett svar. Är det enda skälet att social-demokraterna i valrörelsen sade att de skulle riva uppbeslutet, eller finns det andra skäl?Var fanns kompromissviljan från socialdemokra-terna? Vi träffades och samtalade, men det fanns ingetkompromissförslag framlagt. Man kunde t.ex. ha tänktsig en kompromiss med betyg från årskurs 7 och fyrabetygssteg. Jag tror att en sådan kompromiss hadekunnat få en ganska bred enighet i . Detkunde man åtminstone ha arbetat för från olika håll.Men någonting sådant framfördes inte, utan det varjust samtal vi förde, och ingenting annat. Det tyckerjag är viktigt att konstatera.Frågan är alltså fortfarande varför. Står IngegerdWärnersson kvar vid att det här beslutet inte kommeratt störa skolorna i deras arbete, och vad bygger hondet i så fall på?Anf. 109 ()replik:Herr talman! Jag har varit med om många skolde-batter, både i mitt civila arbete och som politiker. Dethar sällan varit lugnt, utan det har ofta stormat ochalla lärare har haft åsikter.När det gäller denna proposition om betygen i tresteg från årskurs 8 har jag inte fått ett enda samtal,inte ett enda brev från någon lärare som skulle bettoss att inte fullfölja propositionen. Jag har aldrig varitmed om liknande, detta är den första gången för migsom civilperson och som politiker.Jag är därför, , övertygad om att viinte stör lärarna. De har haft fullt upp med att sätta sigin i läroplansmålen och i de kursplaner som finns.Man har inte ägnat sig åt betygen, eftersom man intehar vetat vad som skulle stå i kriterierna. Det är därförvi har fastnat för de tre stegen: Det är inte bara ettgodtyckligt tyckande. Vi anser att detta är rimligt ochlämpligt om man skall kunna ha ett mål- och kun-skapsrelaterat betygssystem. Det kräver tid att sättasig in i vad varje kriterium står för. Denna tid skallingå i den ordinarie undervisningstiden, för det är dåman sätter målen och vänder sig till läroplanen och tarrätt på vilka arbetssätt och arbetsformer man skallanvända för att kunna målen.Skall vi begära att elever i årskurs 7 skall sitta ochsärskilja fem nivåer? Det är en omöjlig uppgift när vit.o.m. har konstaterat att vuxna har svårt att se vadsom står bakom de generella betygskriterierna förgymnasieskolan.Anf. 110 () replik:Herr talman! Jag är inte förvånad över att det är fåsom har hört av sig.