prot · GH0981 · 1994-03-28 00:00:00 — Finns det sådana vadgäller personval?Jag är medveten om att det är viktigt med godaföreträdare för ett politiskt parti. Men jag tror ändåatt det är det partiet står för, de frågor man driver,som kommer på första plats, i stället för den personsom företräder partiet. Jag skall erkänna att CarlBildt är en mycket bra partiledare för mitt parti.Men jag tror inte att någon socialdemokrat röstarpå av det skälet att är enskicklig politiker.Detsamma gäller för . Inte röstarnågon med moderata värderingar påSocialdemokraterna därför att ären god socialdemokratisk företrädare.Låt oss titta på hur det är i länder som har ettjämfört med större inslag av personval isina valsystem. Jag måste säga att man kan bli litetskrämd. Där är korruptionen, herr talman, mycketutbredd. Det kostar pengar för den enskilde attställa upp i en valkampanj.Det är inte ofta jag är överens med JohanLönnroth. Men jag såg också programmet 8 dagari går. Det scenario som utspelades från ärnågot som vi alla absolut måste kämpa för icke blirverklighet i Sverige.Vid personval är -- vi har ju sett vad som har häntutomlands -- risken uppenbar för ett ekonomisktberoende för att kunna kandidera till någon politiskpost. Det här tas förvisso upp i någon mening ibetänkandet, där det talas om att denna risk kanfinnas, att man skall försöka beakta detta och senare skall komma med eventuellakorrigeringar om det visar sig nödvändigt.En sak kan vi vara överens om: Om vi får ettpersonval innebär det att den person som har egnaekonomiska resurser eller starkt stöd har betydligtstörre möjligheter att bli vald än den som saknarmateriella tillgångar. Låt mig ta ett exempel. Enperson blir sponsrad av SAF i en valrörelse. Sedankommer i upp en fråga där SAF och detparti som personen i fråga är invald för har skildauppfattningar. Hur skall man då somriksdagsledamot agera? Skall man följa denuppfattning som ens parti har, eller skall man följaden uppfattning som sponsorn har? Om man inteföljer den uppfattning som sponsorn har kan mankänna sig mer eller mindre blåst påkampanjpengarna inför nästa valrörelse. Denrisken kan man inte nonchalera.Det har sagts att om av väljarna röstar för enviss kandidat skall kandidaten flyttas upp på listan.Jag måste ställa en fråga framför allt urdemokratisk synpunkt: Men skall de avväljarna, som tycker att den lista som partiet internthar fastställt är i ordning, helt nonchaleras? Jagtycker att det är en egendomlig form av demokratiatt slår ut 92 %.Herr talman! Vi har i allmän och likarösträtt. Vi har också tidigare haft en allmän ochlika rätt att bli vald. Men jag är inte helt säker påatt detta håller om vi får personval i Sverige.Till slut ett par frågor. På vad baseras påståendet attett ökat personvalsinslag skulle öka medborgarnasengagemang och intresse för politiken? Hade detvarit helt fel att säga så här: av väljarnakanske föredrar, som jag framhöll i mitt exempel,att inte markera person på listan. Skulle inte denlista tas upp till behandling som av väljarnatycker är den korrekta, med de kandidater som stårupptagna på den?Allra sist, herr talman, en fråga till tredje vicetalmannen: Vad är det som säger att massmediernaskulle ha större intresse för valsedlarna om vi hadepersonval i stället för det system som vi har ?Anf. 39 Tredje vice talman () replik:Herr talman! Bara några kommentarer medanledning av anförande. Detgäller först att understryka att personröstningen är,som det heter, fakultativ. Det är inte ett tvång attrösta på person, som det är i . Man kan väljalistan, och man kan välja att markera person.Vidare bör man notera att det finns flera ländersom har haft liknande system. har haftsådant system , , och det finnsandra. De bekymmer som radarupp har man inte upptäckt där. Resultatet avundersökningar som gjorts och den offentligastatistiken visar att ungefär hälften utnyttjarmöjligheten till personmarkering.Vad som är intressant är när jämförsig med partiledaren . Som det är nu -- detframhöll jag i mitt anförande -- är det jupartiledarna som dominerar totalt. Folk tror t.o.m.att de väljer in partiledaren när de röstar på ett visstparti. Jag glömmer aldrig den gång jag delade utvalsedlar utanför gymnastiksalen i . Det komen person som till min glädje ville rösta påCenterpartiet. Han fick listan i sin hand. Hantittade på den och sade: Nej, jag vill rösta påGunnar Hedlund.Redan på den tiden var det alltså så att man intehade klart för sig vilka man egentligen väljer in. Deflesta väljer faktiskt inte in partiledaren. De väljerin och andra. Då är det väl bra omde får chansen att särskilt markera sitt val. Jagtycker också det är bra att de kandidater som agerarpå det regionala och lokala planet blir föremål föruppmärksamhet från massmediernas sida. ärdet ganska otacksamt att vara lokal representantför ett politiskt parti. Jag brukar säga så här: Närmin partiledare hostar blir det en rubrik i entidning. Om jag går på händerna mellan Trelleborgoch är det ingen som noterar det i envalrörelse.Jag ser denna reform som ett litet steg, dock ettsteg, för att öka intresset för de personer sompartierna faktiskt väljer in.Det höga valdeltagandet och personval tycker jaginte har någon direkt anknytning. Det har varithögt valdeltagande i samtliga nordiska länder. Detberor på en lång rad olika faktorer. Detproportionella valsystemet är säkert en väldigtviktig faktor. Flera partier kan konkurrera, och detstimulerar valdeltagandet. Vidare har vi en gammaltradition av föreningsliv och liknande som saknaspå en del andra håll. Någon större påverkan påvaldeltagandet totalt sett tror jag inte attpersonvalsinslaget kommer att ha, eftersomvaldeltagandet redan är väldigt högt i vårt land.Anf. 40 i (m)replik:Herr talman! Först som sist: Jag följer debatternaframför allt i . Jag har noterat attBertil Fiskesjö inte har behövt gå på händerna föratt få uppmärksamhet i olika medier. Det klararhan mycket bra tack vare den kompetens som hanbesitter.Jag jämförde mig inte med , det vill jagstarkt betona. Apropå exemplet med GunnarHedlund tror jag ändå att väljaren i fråga tyckte attGunnar stödde en god idé och inte tänktepå att personen i sig kanske varallmänt gemytlig.Fortfarande har jag inte fått några svar på de frågorjag ställde. Vad är det som säger att engagemangetoch intresset från medborgarnas sida blir större omvi får personval? nämnde tvåländer som har personval, och Danmark.Jag känner till många andra länder med störrepersonvalsinslag, precis som här föreslås. Där ärengagemanget inte precis så utbrett, för att varalitet snäll, utan tvärtom. Där är valdeltagandetmycket lågt.I min motion har jag tagit upp frågan omkorruption. Det krävs egna ekonomiska resurseroch kontakter. Man blir beroende av en sponsor.Den som saknar ekonomiska resurser har, om viinför personval, mindre möjligheter att kommafram inom ett politiskt parti än den som harresurserna.Anf. 41 Tredje vice talman () replik:Herr talman! Jag vill än en gång betona att det härär ett försiktigt förslag. Det ger medborgarnamöjlighet att påverka personvalet, men det innebäringen skyldighet. Så är det däremot i . Därmåste man rösta på person. Där har naturligtvis deekonomiska förutsättningarna för olika kandidaterdiskuterats mycket flitigare än på annat håll. Jagerkänner gärna att detta kan bli ett problem, ochdet säger vi också i utskottets betänkande. Hur detblir beror på hur vi går vidare medpersonvalsinslaget i vår författning. Men det ärgivet att vi får hålla ögonen på detta.Samtidigt kan vi säga att det i väldigt storutsträckning blir medieval i vårt land, oavsett omman har pengar eller ej. Om regional-TV i Malmöhellre frågar vad han tycker i olikapolitiska frågor än , är dettabetänkligt inför valet. Väljarna väljer inte in CarlBildt utan . Då borde åtminstoneregional-TV i ha i stolensom svarade för sina åsikter.Jag vill gärna tillägga att det inte är oviktigt vilkasom sitter i en riksdagsgrupp. Jag vänder migbestämt emot det allmänna synsätt som är väl sprittoch som en del politiker stryker medhårs och säger:Det är ledningen i riksdagsgruppen som beslutar.Övriga riksdagsledamöter har ingenting att säga tillom inom en riksdagsgrupp. Jag vill bestämtunderstryka att det i varje fall inte är så inomCenterns riksdagsgrupp.Det är alltså inte bara av vikt att man tillhör ett visstparti och att det går bra för partiet. Det är också avstor vikt vilka personer som sätts in för attrepresentera partiet i denna enligt min meningärade församling.Anf. 42 i (m)replik:Herr talman! Precis som kan jagvidimera att det faktiskt är mycket högt i tak iModerata samlingspartiets riksdagsgrupp. Aldrigkommer ledningen och säger att nu skall vi göra såhär, punkt slut. Det kan hända i någotakut avgörande, men i stort ha vi omfattandediskussioner innan vi kommer fram till ettavgörande.Det finns en sak som jag inte får att gå ihop. BertilFiskesjö säger att regional-TV i t.ex. vidpersonval kanske skulle finna det mer intressant atttala med mig i en fråga som avser änatt tala med en ledande partiföreträdare, som detär . Men hur vet massmedierna, BertilFiskesjö, vem som har vunnit valet innan detkommit ut några valsedlar? Det kan man inte veta.Jag kan bedriva en kampanj, kan vara sponsradeller ha egna pengar, men varför skulle de ta justmig innan valet? De lika väl som någon annan harju en uppfattning om vem som blir mitt partisföreträdare i min valkrets.Herr talman! Allra sist: Jag tycker fortfarande attdet strider mot demokratin att om anser atten valsedel som ett parti har komponerat ärkorrekt, skall dessa slås ut av . Det rimmar i allafall inte med min uppfattning om demokrati ochrättvisa.Anf. 43 ():Herr talman! Om någon här tror att jag skall ge migin i personvalsdebatten mellan iMalmö och , tror ni fel. Eftersom jaghar yrkat bifall till utskottets hemställan vill jaginledningsvis säga att det i betänkandet, iPersonvalskommitténs arbete och i denförfattningsdebatt som har förts mellan partiernafinns ett brett och mycket väl analyserat materialom fördelarna med att övergå till personval.Herr talman! Jag begärde ordet för att få göra trekorta kommentarer. Den första kommentaren äratt det är mycket glädjande att vi, när vi hardiskuterat dessa frågor i KU, har kunnat enas omatt förlänga mandatperioden. Detta är önskvärt.Alldeles oberoende av vilken konstellation somvinner måste en regering få attarbeta innan regeringen nästa gång möter väljarnai ett val. Det är utmärkt att valperioden harförlängts. Inslaget av personval är också utmärkt.Sedan tillåter jag mig den personliga kommentarenatt detta paket hade blivit bättre och merfullständigt om vi också hade kunnat gå ifrån dettamed gemensam valdag. Men jag ger utskottetsordförande alldeles rätt i attbeslut om författningsfrågor bara skall fattas omman har mycket breda majoriteter, och någonsådan föreligger inte i det här sammanhanget.Alltså kan vi tyvärr inte fatta ett beslut i den frågan.Herr talman! I anslutning till det långa resonemangsom utskottet för om vallagen och vallagensbestämmelser tillåter jag mig att göra enkommentar om en fråga som hararbetat med och som jag personligen har ägnat stortintresse åt. I förlängningen av det utmärktabetänkande som utskottet nu lägger fram måste viockså fundera på hur vi skall ha det medvalsystemet. Efter en liten analys som jag själv hargjort har jag kommit fram till att med ett fulltrimligt resultat i valet kommer de storapartierna att få för många mandat och desmåpartierna kommer att få för få mandat.Visserligen har jag räknat på ett ''fejkat''valresultat, men det bygger på verkligheten. Skulleså bli fallet hamnar vi i en akut författningsdebatt.Låt oss ta tag i den redan innan. Jag har skrivit tillstatsrådet som är ansvarig för dessa frågoroch till mina kolleger i för attuppmärksamma på problemet.Det är nu inte så alldeles lätt att lösa detta problem.Jag har hållit på mycket länge med politik. Jag varockså inblandad redan när man i 1967diskuterade frågor av den här typen. Det parti somjag representerar, dåtidens högerparti, ansåg då attdet var rimligt att göra engrundlagsöverenskommelse som bl.a. byggde påvalsystemet. Inget parti kan skylla ifrån sig. Vigjorde bedömningen att detta tillgodosåg deriksproportionella önskemål som vi alla hade.Valsystemet skulle vara rättvist. Sedan kunde manalltid diskutera spärrens nivå, men vi bestämde ossför . När man fattar sådana beslut, gör man detmed utgångspunkt i verkligheten.Herr talman! är det så, att verkligheten harändrats. Då var det fråga om fyra etablerade partiersom inte ens teoretiskt kunde tänkas komma inärheten av denna spärr och ett parti, vpk, somkunde tänkas ligga över eller under. Men dettaskulle inte på något sätt drabbariksproportionaliteten. I dagens läge är det tre, fyraeller kanske t.o.m. fem partier som kan ligga straxöver eller strax under 4-procentsgränsen. Om ettparti ligger strax under den gränsen är det ca 15--av rösterna som inte har fått mandateffekt,men det är ju en del av systemet. Om ett parti liggerstrax över 4-procentsgränsen är det ett faktum attpartiet inte får så många mandat som det egentligenskulle ha. Med det valsystem som vi har tar de storapartierna genom fördelningen av fasta mandathand om dessa mandat.Herr talman! Jag anser att detta problem är mycketviktigt. Därför ville jag i direkt anslutning till detsom står om vallagen i betänkandet göra dessakommentarer till protokollet. Alla som på någotsätt är aktiva i författningsdebatten lär få tillfälle attåterkomma till denna fråga.Med det anförda yrkar jag bifall till utskottetshemställan.Anf.44 () replik:Herr talman! Det som hade att sägaom valsystemet styrker min uppfattning att dennafråga borde ha funnits med i förra åretsöverläggningar om författningen. Det var väldigtsynd att ingen mer än socialdemokraterna då villediskutera valsystemet.Sedan vill jag gärna tillägga att det är ett brainitiativ som har tagit med sin lillautredning.Anf. 45 ():Herr talman! Med anledning av iMalmö anförande vill jag påpeka en mycket viktigsak som också utskottet har tagit upp. Det kanfinnas icke önskvärda bindningar mellanbidragsgivare och enskilda kandidater. Vi skallfölja utvecklingen mycket noga i fråga om detta.Att följa utvecklingen kan resultera i blir tvungen att offentliggöra varifrån man harfått medel till sin kampanj. Jag för min del haringenting emot att så skulle ske.Vi har ju kunnat se hur far fram ochvilka kampanjmetoder som han som ägare till trerikstäckande TV-kanaler i använder sig av.I dessa TV-kanaler har han trumpetat ut sittmissnöjesbudskap och propagerat för sin egenförträfflighet. Här kan vi ju se avigsidan och vad ettpersonval kan leda till. En avigsida kan ju ocksåvara att man inte klart för väljarna talar om varifrånman har fått medel till att driva sin kampanj.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )9 § Förändrat ersättningssystem förvuxentandvårdFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1993/94:SfU10 Förändrat ersättningssystem förvuxentandvård (prop. 1993/94:93).Anf. 46 ():Herr talman! ''Målet för tandvården är en godtandhälsa och en tandvård på lika villkor för helabefolkningen.'' Så står det i tandvårdslagens andraparagraf. Det är en passande inledning på dagensdebatt om ett förändrat ersättningssystem förvuxentandvården. Det var nämligen en utvecklingi rakt motsatt riktning som fick dåvarandesocialministern att i 1991 årsbudgetproposition föreslå att vi genomförsöksverksamhet skulle skaffa oss kunskaper ochunderlag för en förändring av ersättningssystemet. ''De stora geografiska skillnaderna i vårdresurseroch därmed även i utbetald försäkringsersättningper behandlad patient mellan olika delar av landet''var en viktig utgångspunkt för förslaget tillförändringsarbete. Dessutom underströks iförslaget att det nuvarande ersättningssystemet styrmot ökade utgifter inte bara för landsting utan ävenför patienter och försäkring. ''De olika försöksverksamheterna skall syfta till enjämnare resursfördelning inom riket och en bättrehushållning med resurserna'', sade sedansocialförsäkringsutskottet i sitt betänkande.Riksdagen ställde sig bakom dessa tankegångar ochbeslutade om en försöksverksamhet, men dettaskedde under mycket starka protester, speciellt frånModerata samlingspartiet. ''Underlaget i propositionen är bristfälligt ochskälen utgör inte tillräcklig grund för någonförsöksverksamhet'', sade man i sin reservation.Utskottets nuvarande ordförande i debatten att ''det är hur klart som helst attbockfoten sticker fram i det här förslaget, för manvill nu öka folktandvårdens möjligheter''. Dettakan ju i och för sig förklara det måttliga intressesom de borgerliga, och främst de moderata,ledamöterna visat för att verkligen bifalla sin egenproposition. Det kändes dock något märkligt attsom oppositionsparti upptäcka att den kraftigasteoppositionen satt på andra sidan bordet.Jag kan också, så här inledningsvis, med stortillfredsställelse konstatera att utskottet instämt iett flertal av invändningarna mot den i vår meningalltför hastigt framlagda propositionen.I likhet med socialdemokraterna anserregeringspartierna att det hade varit bättre om vihade avvaktat resultaten av försöksverksamheten.I likhet med socialdemokraterna ifrågasätterregeringspartierna om besparingarna verkligenkommer att uppgå till 600 miljoner kronor.I likhet med socialdemokraterna villregeringspartierna kraftigt understrykanödvändigheten av en noggrann och kontinuerliguppföljning och utvärdering av det nya systemetspåverkan på tandhälsan.Det hade varit trevligt att se sjukvårdsministern häri dag. Då hade vi kanske kunnat få en förklaring tillvilka avvägningar mellan de båda målen enförbättrad tandhälsa och besparingar genom högreeffektivitet i tandvården som regeringen har gjort.I propositionen anges nämligen någotmotsägelsefullt att premietandvården genom sinkonstruktion syftar till att effektivisera tandvårdenoch vara sjukdomsförebyggande och attkostnaderna för försäkringen därmed kan minska.Samtidigt framhålls att ett ersättningssystem sominte är direkt prestationsrelaterat kan medföra riskför underbehandling och då sannolikt innebära enförsämrad tandhälsa.Tanken ligger snubblande nära att det var svårt attbestämma om det var omsorgen omtandvårdslagens andra paragraf eller om det varönskan att tillgodose vårdgivarens intresse somstyrde propositionens utseende.Herr talman! ''När arbetarrörelsen började byggaupp det sociala trygghetssystemet ville man intebara ge de många människorna den grundläggandesociala trygghet som man själv av ofta bistererfarenhet visste var nödvändig för ett gott liv. också skapa möjligheter för människorna attsjälva påverka och kontrollera omfattningen ochinriktningen av dessa tjänster. I stället för att varaberoende av andras önskan att tjäna pengar ellerandras vilja att idka välgörenhet skullemänniskorna själva kunna styra de verksamhetersom hade så stor betydelse för deras eget liv. ''Så sade i ett tal 1985. De orden fungerarän bra som beskrivning till varför visocialdemokrater skapade folktandvården ochtandvårdsförsäkringen. 1962 behandladefolktandvården drygt en halv miljon vuxnapatienter. Tandvårdsförsäkringen fanns då ännuinte. 1982 behandlade folktandvården 1,1 miljonervuxenpatienter. Tandvårdsförsäkringen hade hjälptsvenska folket till så bra tänder att tandläkarnabörjade få ont om jobb.I regeringspropositionen beskrivs den fortsattatandhälsans utveckling, och en fortsatt förbättringkonstateras. Kostnaderna har emellertid intesjunkit i någon motsvarighet till detta. Medgenomsnittliga tandvårdskostnader om närmare1 per individ och år ligger på en höginternationell nivå. Invånarna i de trestorstadsområdena kostar nästan dubbelt så mycketsom exempelvis en norrbottning.Det kan knappast vara så att tandborstningen ochmunhygienen är så mycket bättre i våraNorrlandslän än i storstäderna. Om så vore falletvore ju den enklaste åtgärden att stänga ett flertalav tandläkarmottagningar och på såsätt uppnå förbättrad tandhälsa också här.I regeringens tal om valfrihet ligger en övertro påatt marknadskrafterna kan lösa alla problem och attkonkurrens är det bästa sättet att minskakostnaderna. Utfallet inom tandvårdsförsäkringenvisar i stället med all önskvärt tydlighet att så inte ärfallet. Konkurrensen i har i stället trissatupp kostnaderna.Den borgerliga regeringens privatiseringar ärnämligen inte alltid vad de sägs vara. ''Privat'' ärinte heller alltid riktigt privat. Skillnaden mellan entandläkare anställd vid folktandvården och enprivatpraktiserande dylik är närmast atttjänstetandläkaren är offentligt anställd. I övrigthar de båda sin huvudsakliga försörjning frånoffentliga medel. Det är viktigt att komma ihåg.Landstingen har ett ansvar för att en god tandvårderbjuds dem som är bosatta inom landstinget.Detta ansvar bör även fortsättningsvis innebära attdet finns tillräckliga personalresurser för att enadekvat tandvård skall kunna bedrivas och att enöveretablering av framför allt tandläkare med derisker som detta kan innebära undviks. Det finnsstor anledning för att understryka detta isamband med en fri etablering.Herr talman! Jag har i min inledning understrukitbehovet av en god tandvård på lika villkor i enlighetmed tandvårdslagen, samt kritiserat regeringen föratt propositionen i stället har utformats för atttillgodose vårdgivarnas intressen. Denna skillnad isynen på tandvården mellan Socialdemokraternaoch regeringspartierna leder till att vi har ett flertalreservationer fogade till betänkandet. I samtligafall handlar det om att vi tar ställning för patienten.Vi socialdemokrater har ställt oss bakom de tankarsom ligger till grund för premietandvårdssystemet.Regelbundna tandvårdsbesök för att genomframför allt regelbundna förebyggande insatseruppehålla tandhälsan är mycket viktigt. Dessutomär det en god idé att vi själva som försäkringstagaretar ansvar för våra tänder och lär oss att sköta dempå bästa sätt. Jag vill gärna understryka den viktigauppgift och den goda insats som tandhygienisternahar gjort i detta folkbildningsarbete.Men när det kommer till frågan om avgifter ellerpremier, som det här är frågan om, talarregeringspartierna hellre om vårdgivarnasrörelsekostnader och konkurrens i tandläkartätaområden. Dessutom anser man att tandläkarenskall ha ensidig rätt att säga upp avtalet. Dettaskulle annars kunna bli till ett men för den enskildevårdgivaren.I reservation nr 2 tar vi ställning för att patienteninte skall komma i underläge gentemottandläkaren. En alltför hög premie kan leda till avstår från att ansluta sig till systemet, och dåäventyras tandhälsan. Vi anser att patientenspremie bör kunna indelas i samma ålderskategoriersom den ersättning som tandläkaren erhåller.Dessutom bör ett avtal som sluts mellan två parterlöpa långsiktigt och inte kunna sägas upp ensidigt.En patient som vill gå in i premiesystemet skall förstbedömas ha en god tandstatus enligt propositionen.För att få detta skall tandläkaren kunna behandlapatienten enligt reviderad åtgärdstaxa, innan avtalsluts. Jag och den socialdemokratiska gruppentycker att det finns några frågetecken kring detta.De ingrepp som tandläkaren skulle göra före ettavtal sluts skulle troligen vara av typenkonserverande behandlingar och tanduttagningar.Just dessa vill de borgerliga partierna skall placerasi en kategori B som skulle få fri prissättning, trotsatt den borgerliga majoriteten i betänkandetkonstaterar att detta kan innebära ''förhållandevishögre kostnader för den vårdsökande''. Därkonkurrensen inte är så stor vill man inte fastställaen högsta tillåten patientavgift också i kategori B. Istället hänvisar man till den samordningsdelegationsom skall bli regeringens något slags ''eftertankenskranka blekhet''.Vi socialdemokrater föredrar att tänka efter före,och det gör vi i reservation 3.