prot · GH0973 · 1994-03-16 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:73Onsdagen den 16 marsKl. 9.001 § Meddelande om ändring i kammarenssammanträdesplanFörste vice talmannen meddelade att detsammanträde som i kammarens sammanträdesplanutsatts till förinterpellationssvar ändrats tillbordläggningsplenum kl. 14.00.2 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1993/94:135 till kulturutskottet1993/94:236 till jordbruksutskottetRedogörelse1993/94:RR6 till utbildningsutskottetMotionerna1993/94:N17--N26 till näringsutskottet3 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återSocialförsäkringsutskottets betänkande1993/94:SfU114 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 2 marsSoU17 Vissa ändringar i tobakslagen (1993:581)Mom. 1 (avslag på propositionen)1. utskottet2. So33 (m)Votering:247 för utskottet13 för mot.34 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:114 s, 41 m, 26 fp, 26 c, 24 kds, 5 nyd, 10 v, 1 -För mot. :7 m, 1 c, 5 nydAvstod:1 s, 24 m, 8 nyd, 1 -Frånvarande:23 s, 8 m, 7 fp, 4 c, 2 kds, 5 nyd, 4 v, 2 -Mom. 5 (förtäckt tobaksreklam)1. utskottet2. (m, fp, c, kds)Votering:147 för utskottet145 för res.8 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:113 s, 1 m, 5 fp, 2 c, 8 kds, 6 nyd, 11 v, 1 -För res. :2 s, 71 m, 22 fp, 25 c, 16 kds, 8 nyd, 1 -Avstod:2 s, 1 m, 5 nydFrånvarande:21 s, 7 m, 6 fp, 4 c, 2 kds, 4 nyd, 3 v, 2 -() och (nyd) anmäldeatt de avsett att rösta ja men markerats ha röstatnej.Charlotte () anmälde att hon avsettatt rösta nej men markerats ha röstat ja.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SoU16 Ansökningsförfarandet enligt lagen(1988:870) om vård av missbrukare i vissa fallMom. 1 (avslag på propositionens förslag)1. utskottet2. (s)Votering:171 för utskottet130 för res.1 avstod47 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:73 m, 27 fp, 28 c, 24 kds, 18 nyd, 1 -För res. :118 s, 11 v, 1 -Avstod:1 nydFrånvarande:20 s, 7 m, 6 fp, 3 c, 2 kds, 4 nyd, 3 v, 2 -(nyd) anmälde att han avsett attrösta ja men markerats ha avstått från att rösta.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UU11 Svenska företags verksamhet i SydafrikaMom. 2 (bedömningsgrunder för investerings- ochexportkreditgarantier)1. utskottet2. 1 (nyd)Votering:282 för utskottet19 för res. 148 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:118 s, 72 m, 27 fp, 28 c, 24 kds, 11 v, 2 -För res. 1:19 nydFrånvarande:20 s, 8 m, 6 fp, 3 c, 2 kds, 4 nyd, 3 v, 2 -Mom. 3 (finansiering av stödåtgärder för svenskaföretags investeringar i )1. utskottet2. 2 (nyd)Votering:280 för utskottet19 för res. 21 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:118 s, 72 m, 26 fp, 27 c, 24 kds, 11 v, 2 -För res. 2:19 nydAvstod:1 fpFrånvarande:20 s, 8 m, 6 fp, 4 c, 2 kds, 4 nyd, 3 v, 2 -() anmälde att hon avsett att röstaja men markerats ha röstat nej.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.FöU6 StrålskyddKammaren biföll utskottets hemställan.KrU14 Stöd till trossamfund m.m.Mom. 1 (Stöd till trossamfund m.m.)1. utskottet2. (fp,m,c,kds)Votering:137 för utskottet160 för res.3 avstod49 frånvarandeKammaren biföll res.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:116 s, 1 m, 19 nyd, 1 -För res. :2 s, 72 m, 25 fp, 28 c, 24 kds, 8 v, 1 -Avstod:3 vFrånvarande:20 s, 7 m, 8 fp, 3 c, 2 kds, 4 nyd, 3 v, 2 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Meddelande om samlad voteringTalmannen meddelade att trafikutskottetsbetänkanden TU16, TU1 och TU12--TU15 skulleavgöras i ett sammanhang efter avslutad debatt.5 § Trafikpolitikens målFöredrogstrafikutskottets betänkande1993/94:TU16 Trafikpolitikens målAnf. 1 ():Herr talman! Det finns starka skäl till kritik mot1993 års beslut om investeringar i trafikensinfrastruktur fram , främst därför att detinte bygger på en helhetssyn påkommunikationerna i vårt land. I stället för attpresentera en samlad plan för utveckling ochutbyggnad av kommunikationssystemetpresenterar regeringen i realiteten enjärnvägsproposition och en vägproposition. Vianser att regeringen inför propositionsarbetetborde ha utvärderat trafikpolitiska beslutoch utifrån denna utvärdering presenterat enproposition om ett samlat kommunikationssystem iSverige.Förutom järnvägar och vägar har också sjöfarten,luftfarten, posten och telekommunikationernaingått i en helhet. Mot denna bakgrund är detbeklagligt att vi socialdemokrater inte har fåttgehör för vårt motionskrav om inriktning på ettlångsiktigt bärkraftigt transportsystem utan hartvingats foga en reservation till utskottetsbetänkande.Om jag har tolkat utskottets ledamöter rätt, är detväl ändå så att vi alla är överens om att välfungerande kommunikationer är av grundläggandebetydelse för att människor skall kunna leva ocharbeta under jämlika villkor i hela landet. En godinfrastruktur är också en förutsättning för en godnäringsutveckling liksom tillgång till snabba ochsäkra gods- och persontransporter såväl inomlandet som till marknader i vilka är en deli detta system. Det verkar därför ofattbart att det iden programförklaring som finns ibudgetpropositionen om framtidens trafiksystemsaknas förslag om konkreta åtgärder och en analysav vad och ett eventuellt kommandemedlemskap i kommer att medföra förtrafiksektorn.Budgetpropositionens brister kan nu riksdagenrätta till genom ett bifall till den socialdemokratiskareservationen, som innehåller inte mindre än tiokonkreta punkter om hur ett långsiktigt ochhållbart trafiksystem bör utformas. Låt därför intenu av missvisande lojalitet ett dåligtregeringsförslag bli ett hinder för att vi skall lyckasuppnå det som vi alla verkar vara eniga om: ett välfungerande kommunikationssystem.Vår bedömning är att det krävs investeringar ikommmunikationssystemet i storleksordningen2 % av BNP. Det gäller vägar och järnvägar menäven sjö- och luftfart inklusive satsning på denmoderna informationsteknologin,datakommunikationer, multimedier m.m.Vi måste också vara beredda att göra omprövningarav resursfördelningarna t.ex. mellan vägar ochjärnvägar och från de traditionellakommunikationsslagen till en utbyggnad avtelekommunikationer, om detta visar signödvändigt. Vår bestämda uppfattning är att det avdenna anledning behövs en kommission för attutarbeta en nationell plan för kommunikationernai Sverige.1988 års trafikpolitiska beslut syftade till att uppnåen helhetssyn på gods- och persontransporterinkluderande hamnar och sjöfart. Det bör ligga tillgrund för kommissionens arbete.I utskottets betänkande finns en majoritet för att enkommission skall tillsättas för att få en samordnadinvesteringsplanering. Det är beklagligt ochhäpnadsväckande att vi i utskottet inte lyckades blihelt överens. Osökt ställer man sig frågan varförden borgerliga fyrklövern måste reservera sig moten kommission. Är det ett behov av att döljaregeringens ofullständiga proposition, eller är detett gammalt behov av att markeraen negativ inställning till goda socialdemokratiskamotionskrav?Herr talman! Med dessa korta kommentarer vill jagyrka bifall till reservation nr 1 och i övrigt tillutskottets hemställan.Anf. 2 (nyd):Herr talman! anförande varföredömligt kort. Jag skall också fatta mig kort.Först vill jag bara säga att jag kom tillbakafrån och att jag har med mig en hälsningtill kammaren från det israelitiska parlamentet.Man är mycket nöjd med att enskilda riksdagsmänåker till emellanåt.Nu gäller det emellertid trafikpolitikens mål. Jagvill framhäva vissa delar där jag tycker att det ärmycket märkligt att framför allt inteställer upp. Vi vill alltså förbjuda biltullarna. Innanjag kom in i trodde jag att Moderaternaverkligen var ett parti som var emot den här typenav straffbeskattning av bilismen, för det är ju vadbiltullar är.Vi har en ganska lång motion. Jag skall inte läsainnantill ur den. Däremot tar jag fasta påbetänkandet. Där står det att man bör användaandra typer av styrmedel i trafikpolitiken i ställetför att straffa ut bilismen, som man försöker göra idag.Vi menar att det behövs tydliga och långsiktigaspelregler så att den svenska bilindustrin kan arbetai en lugn takt. av befolkning ärnämligen beroende av svensk bilindustri. Detskulle vara märkligt om bilindustrin skulle tvingasner på knä just i vårt lilla land. borde välvara ett av de sista länderna som inför regler somgör att den egna bilindustrin slås ut. Vi borde istället införa sådana regler som gynnar svenskbilindustri. I min egen valkrets är faktiskt avbefolkningen beroende av bilindustrin. Det här ärviktiga saker, vilket vi framhåller i vår motion.Så några ord om den samordnadeinvesteringsplaneringen, som om. Vi har en egen motion i detsammanhanget. Vi tycker att det borde varamycket enkelt att slå ihop planeringsavdelningarnapå de olika verken -- , ,och -- till en endaenhet för att på det sättet kunna styra och fördelapengarna på ett förståndigt sätt. Så enkelt är detdock tydligen inte. Vi får inte stöd av en majoritet.Därför yrkar vi bifall till vår reservation. Men vikommer att stödja utskottets hemställan. Vikommer alltså att stödja Socialdemokraternasmotion som handlar om att en kommission skalltillsättas. Det är att vi har en enhetlig synpå det svenska trafiksystemet.Emellanåt använder sig kds av följande enklabeskrivning: Om man lägger fyra genomskinligaoverheadbilder på varandra -- en medjärnvägsinvesteringar, en med väginvesteringar, enmed hamnar och en med alla lufthamnar -- ser manvilka kolossala dubbelinvesteringar som görs i dethär landet. Det finns ju faktiskt bara 9 miljonerinvånare i vårt land. Men ibland skulle man kunnatro att det fanns 20--25 miljoner invånare. Vi måsteskärpa oss litet i det avseendet. Mot denbakgrunden kommer vi att så att säga följautskottet.Jag har faktiskt försökt att övertalaregeringsrepresentanter att titta på dessa saker föratt vi skulle kunna undvika att det blev så här. Mendet har jag gått bet på.När det gäller den elektroniska infrastrukturen ärpartierna däremot i hög grad överens. Det måstejag tillstå. Socialdemokraterna och även denborgerliga sidan är väldigt framåt. I det avseendetfinns inget speciellt att tillägga.Jag yrkar bifall till reservationerna 2 och 4.Anf. 3 ():Herr talman! De trafikpolitiska ståndpunkter somVänsterpartiet bygger sina krav och motionsförslagpå kan sammanfattas enligt följande:1. Kommunikationsstrukturen måste förändras igrunden för att miljön skall räddas, somkommunikationsbehoven tillgodoses. Därförmåste en långsiktig samhällsplanering bidra till ettminskat behov av gods- och persontransporter.Varje trafikslag bör bära sina egnasamhällsekonomiska kostnader.2. Frågan om en fungerande kollektivtrafik är enviktig jämställdhetsfråga. Alla vuxna individer harinte tillgång till bil. Kvinnor, äldre, barn ochungdomar har ett större behov av en fungerandekollektivtrafik.3. Spårbundna trafiksystem och miljövänligasjötransporter skall prioriteras. Vägtrafik, särskilttunga landsvägstransporter, och flygtrafiken måsteminskas.4. Järnvägsnätet måste byggas ut och rustas upp såatt de behov som har redovisat kantillgodoses.5. Regering och riksdag måste agera aktivt för ensvensk medverkan i en samordnad alleuropeiskjärnvägspolitik. Som ett led i detta arbete behöverdet nordiska nätet för snabb- och högfartstågbyggas ut.Det som sägs i trafikutskottets betänkande om detrafikpolitiska målen är motsägelsefullt. Det finnsalltså stora brister här som vi ser saken.Å ena sidan höjer man bensinskatten. Å andrasidan planerar man att bygga nya motorvägar.Å ena sidan vill man minska kväveutsläppen. Åandra sidan vill man bygga en . Mentrafiken på denna kommer att generera högakväveoxidutsläpp. På punkt efter punkt är dettydligt att starka särintressen -- såsom bilindustrin,oljeindustrin och byggföretagen -- styr regeringensbeslut.Det är olyckligt att bromsa när det gäller denmodernisering av samhället med miljöanpassadinriktning som är nödvändig. Regeringen redovisaroch understryker att ett av de fyra målenbeträffande luftföroreningarna uppnås. Utsläppenav svaveloxid, koldioxid och kväveoxid ligger påhögre nivåer -- ja, långt över vad naturen tål.Trots detta skriver utskottet att man måste ställakrav på ett långsiktigt tänkande, och manförstärker det hela med tal om ett samlatåtgärdsprogram för att angripa miljöhoten på bredfront.Man kan då fråga sig om det handlar om ettlångsiktigt tänkande när man skriver som man göri betänkandet. I stället skulle jag vilja säga att dethandlar om ett långsamt tänkande. På punkt efterpunkt redovisar man att uppsatta mål inte uppnås.Man uppnår alltså bara ett av de fyra mål som harsatts upp när det gäller miljöutsläppen. Mot denbakgrunden kan man alltså inte tala om ettlångsiktigt tänkande.Det är litet märkligt att man säger att en välutbyggd infrastruktur har avgörande betydelse förSveriges möjligheter till ekonomisk tillväxt.Samtidigt minskar man ju förutsättningarna för enlångsiktig utveckling.Den snabba teknologiska utvecklingen bör i frågaom de långsiktiga målen för trafikpolitikenprioriteras på ett annat sätt än som är fallet.Sven-Gösta sade att informationsteknologingår framåt. Det är den vägen vi skall gå när detgäller att skapa bättre förutsättningar för en godinfrastruktur i vårt land. Vi skall inte välja ökadesatsningar på nya gigantiska motorvägsprojekt,vilket förespråkas från regeringshåll.Utskottet har också diskuterat långsiktigheten iinfrastruktursatsningarna. Det kommer att bli såatt vi bygger nya gigantiska motorvägar, samtidigtsom det finns brister i underhåll beträffandeväginvesteringar som gäller. Samma sakkommer att gälla framöver om vi fortsätter med enutbyggnad av tågtrafiken och minskaranslagen till en upprustning av befintligajärnvägssträckor. Men de sakerna kommer vi tillsenare i diskussionerna om andrabetänkanden.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till mom. 1i min meningsyttring som är fogad till dettabetänkande.Anf. 4 ():Herr talman! Efterkrigstiden har präglats avbilismens expansion. Den har inneburit enneddragning av järnvägstrafiken. riksdaghar fattat ett antaltrafikpolitiska beslut som i grunden egentligen harvarit järnvägspolitiska. trafikpolitiskabeslut fastlades konkurrensprincipen inom de olikatrafiksektorerna. trafikpolitiska beslutfastslogs att man skulle tänkamarginalkostnadstekniskt. trafikpolitiskabeslut var i grunden också ett järnvägspolitisktbeslut. För min del, och jag hoppas att övrigapartiföreträdare har samma uppfattning, anser jagatt dessa trafikpolitiska beslut fattades med bredenighet i riksdag.Bilismens expansion har naturligtvis medfört attlandets vägnät har byggts ut ordentligt. Detsatsades väldigt mycket på byggandet av järnvägarde närmaste årtiondena efter andra världskriget.Många järnvägar lades också ned. har vi fått enändrad syn på trafikutvecklingen. Vi har fått ettmer miljömedvetet tänkande. 1988 årstrafikpolitiska beslut var i själva verket en satsningpå järnväg. Sedan SJ hade delats upp i ett banverkoch ett åkeriföretag uppdrogs åt åkeriföretaget attunder framöver strukturera om sig till ettföretagsekonomiskt lönsamt företag.Därför är det oberättigat av attnu anklaga regeringen för att ha satsat 100miljarder på en tioårsperiod utan att ha utvärderat1988 års trafikpolitiska beslut. Man kan inte göraen utvärdering förrän strukturomvandlingen ärfärdig. Men det ligger fara i dröjsmål. Vimåste satsa på järnvägstrafik och vi måste bygganya vägar.Karl-Erik klandrar regeringen ochregeringspartierna för att man bygger motorvägar.Det gör regeringen av inte annat äntrafiksäkerhetspolitiska skäl. Man bygger samtidigtut kollektivtrafiken och satsar på järnvägar. Jagtrodde att vi var överens -- även medVänsterpartiet -- om att vi skulle ha ett antaltransportsektorer i landet med konkurrens inomvarje sektor och mellan sektorerna på lika villkor.Riksdagen har också, sedan trafikutskottet tagitinitiativ till det, uttalat att den vill att regeringenskall förelägga sina planer påtrafikinvesteringar och trafikplaneringar så att vikan yttra oss om dem.Man har också begärt att regeringen, när denverkställer beslut, återkommer medrapporter till . Det har stärkt riksdagensinflytande och betydelsen av vårt arbete. Men detbehöver inte betyda att man skall tillsätta ett antalkommissioner. Kommissioner och utredningar tartid. Som läget är i när det gällerinfrastrukturen har vi inte tid med långvarigakommissioner. Vi måste redan med de befintligaorganen försöka verka långsiktigt.Jag skall också nämna några ord om Atteforssyrliga kommentar till oss moderater om att vi gårmed på biltullar. Vi är inte längre ettoppositionsparti. Vi är ett regeringsparti i enkoalition. Vi tycker inte om biltullar, KennethAttefors. Men i den gemensamma sakens namn fårvi kompromissa. Alla partier här i ärvana vid att kompromissa, Socialdemokraternaockså. Kompromisser betyder ju att man från bådasidor inte är riktigt nöjd, men inte heller riktigtmissnöjd. Så är det för oss med biltullar. Vi är emothöjda bensinskatter, men vi har fått gå med på det isamma kompromissanda. Det är inte så enkelt somKenneth Attefors säger, att man kan ta fyra styckenölbackar och stapla dem. Så enkelt är det inte. Dettrodde jag att och hanspartikamrater hade upptäckt under sina år här iriksdagen. Att styra landet är en komplicerad,känslig och ömtålig uppgift. Det går inte att vara förpopulistisk i det sammanhanget.Jag tycker att det är ledsamt attSocialdemokraterna inte uttalar den enighet som niunder har haft om vikten avinvesteringar i infrastrukturen. Jag tycker att det ärledsamt att man inte bekänner sig klarare till att detskall finnas konkurrens mellan de olikatrafiksektorerna och inom var och en av dem ochatt man med varlig hand skall använda ekonomiskastyrmedel för att få konkurrens på lika villkor. Jagtrodde att vi var överens om detta. Det är väldigtviktigt.Jag tycker att regeringskoalitionen med stolthetkan se tillbaka beslut. I det rådandebesvärliga budgetunderskottsläget beslutade vi attpraktiskt taget 100 miljarder skulle satsas under entioårsperiod. Jag skall gärna tillägga att jag hellrehade sett att man hade kunnat satsa ytterligarenågra miljarder på underhållet av våra vägar. Mendet har inte funnits plats för detta i den budget somregeringen med sin översiktliga position har kunnatgöra. Men jag hoppas att mer medel i framtidatrafikpolitiska beslut här i kammaren skall kunnasatsas på just underhållet av vårt vägnät.Luftfarts- och sjöfartspolitiken är styrd på ett annatsätt än vad järnvägs- och vägpolitiken är. Det ärsvårt att utan vidare föra dem under samma hatt.Men jag vill understryka att regeringen redan hartillsatt delegationer som samverkar mellanBanverket och i planeringshänseende.Med de olika delegationer som regeringen hartillsatt avser den att utforma ett förslag till enlångsiktig trafikpolitik som kan föreläggasriksdagen.Med det yrkar jag bifall till lämpliga delar avutskottets hemställan samt till vår reservation 3 itrafikutskottets betänkande 16.Anf. 5 () replik:Herr talman! hänvisar bl.a. till 1988års trafikpolitiska beslut. Men vad jag känner tillom trafikpolitiska beslut är att det skullegöras en utvärdering av det beslutet. Det har inteskett. Jag förstår att man vill tillsätta enkommission för att försöka utreda satsningarna tillföljd av trafikpolitiska beslut. Fick vi ut det som vi egentligen ville meddet beslutet? Var delningen av till etteget verk under SJ lycklig? Ingenting av detta harkommit fram i något betänkande . Det ärlitet magstarkt att bara hänvisa till tidigare fattadebeslut när vi inte vet vad dessa pengar egentligenhar inneburit.Jag tror inte att det bara är för trafiksäkerheten somman bygger ut motorvägarna. Enligt detrafikmätningar som har gjorts har det kommitfram att det finns områden där någon trafikökninginte kommer att ske. Ändå fortsätter man med detgigantiska motorvägsbyggande som är planerat förökade transporter. Frågan är egentligen om manskulle försöka styra över transporterna på ett annatoch miljövänligare sätt och få mer ut av de pengarsom vi har satsat.Man kanske skulle kunna se över om man skullekunna få mera nytta av pengarna. Som RolfClarkson också nämnde är statens kaka inte så stor.Vi har ett stort budgetunderskott. Därför tycker jagatt man skall försöka satsa pengarna på det somman får ut det mesta möjliga av. Jag är inte säkerpå att vi gör det i och med de beslut som fattas.Anf. 6 () replik:Herr talman! Jag sade redan i mitt anförande fråntalarstolen att vi stod i valet och kvalet mellan attantingen utreda trafikpolitiska beslut elleromedelbart satsa på såväl järnvägar som vägar.Man valde av tidsnödsskäl den konkretahandlingslinjen. Om vi skulle ha utvärderat 1988års trafikpolitiska beslut, hade det tagit sin tid. Dethar säkert förståelse för. Detkanske inte ens varit under denna mandatperiodsom vi hade kunnat göra de viktigaframtidssatsningar på 100 miljarder som hargjorts. Det är skäl nog.I fråga om motorvägarna ger man uttryck för någotslags gammaldags kostigstänkande när man ärmotståndare till motorvägar. Det är inte en enormsatsning på motorvägar som vi gör. Det gällersträckorna mellan de tre huvudpunkterna i landet:Malmö----. Man sparar i självaverket människoliv i mycket stor utsträckning ochfår billiga transporter i den mån de går på dessamotorvägar.Med vår satsning på järnvägar och kollektivtrafik iövrigt avlastar vi -- både från persontrafiksynpunktoch från godstrafiksynpunkt -- trafiken påmotorvägar och andra vägar genom att vi görjärnvägstrafiken mer konkurrenskraftig. Glöminte, alla järnvägsvänner, att vi satsar ur statskassannågonstans runt 6--7 miljarder för att hållaett järnvägsnät av den typ vi har i gång. Vi gör alltsåen mycket positiv miljöinsats.Anf. 7 () replik:Herr talman! Det är inte säkert, , handlar rätt om man handlar snabbt. Därförmenar jag att det kanske hade varit bättre att tittapå vad trafikpolitiska beslut egentligen harinneburit. Det kanske har inneburit att vi inte hadebehövt handla så fantastiskt snabbt utan handlarätt. Det måste vara det man utgår ifrån.Frågan är om 1988 års trafikpolitiska beslut överhuvud taget kommer att utredas. Ingen avregeringspartiernas företrädare har svarat påfrågan, utan man säger att det gäller att handlasnabbt. Det är det viktigaste. Vad vi får ut av dettakan ingen säga. Om man bygger en stormotorväg och drar all trafik på den motorvägenökar miljöbelastningen på den vägsträckan. Det ärkanske bättre att ha bra och trafiksäkra vägar påflera ställen i landet än en stor motorväg dit alltrafik kommer att koncentreras. Det är inte säkertatt trafikolyckorna då kommer att minska.Trafikolyckor händer även på motorvägar. Det varför inte så länge sedan en stor trafikolycka i södraSverige på en motorväg. Man undgår intetrafikolyckor genom att bygga motorvägar. Det trorjag att håller med mig om.Anf. 8 () replik:Herr talman! Jag råkar i en omfattande debatt medKarl-Erik . Jag fullföljer den av det skäletatt jag för honom hyser en personlig tillgivenhetsom närmast är gränslös, men det gäller inte hansåsikter utan hans personliga egenskaper.Satsningen 1993 med 100 miljarder var en satsningpå trafiksäkerheten, dvs. sparade människoliv ochsparat lidande. Det var också en miljösatsning,framför allt satsningen på järnvägar som i sinaproportioner, i den mån trafiken är utvecklad, varmycket stor. Hade vi följt den linje som Sven-GöstaSignell och företräder, nämligenatt vi först borde ha tillsatt en kommisssion ochutvärderat och sedan börjat satsa, då hade mångagoda satsningar blivit fördröjda. Vi har naturligtvisgjort rätt. Medan satsningarna pågår kan dedelegationer som regeringen har tillsatt, och somden bereder att tillsätta, göra utvärderingar. Sedankan regeringen förelägga ett fullödigtmaterial . Det är rätt handlat,det är bra gjort, och jag är mycket nöjd med detta.Anf. 9 (nyd)replik:Herr talman! Först vill jag kommentera detta medde 100 miljarderna. Jag tycker faktiskt att det är enbra nivå. Socialdemokraterna föreslog i sin motion200 miljarder.