prot · GI0911 · 1994-10-19 00:00:00 — Man har accepterat Maastrichtavtaletprecis som det är, till skillnad från somfaktiskt har sagt att man accepterar varken EU:sekonomiska politik eller till fullo den utrikes- ochsäkerhetspolitik som förs, utan vill ha betänketid.När det gäller den ekonomiska politiken är detintressant att man plötsligt tycker att EU:sekonomiska politik är så fantastiskt bra - EU:sekonomiska politik, som bl.a. har lett till den högaarbetslöshet som vi har . Det var när vi anpassadeden ekonomiska politiken till EU som vi fick just högarbetslöshet. Det var när vi knöt kronan till ecun somsvensk exportindustri fick stora problem därför att deinte klarade att konkurrera. Vi fick ju också upplevahur regeringen krampaktigt försökte hålla kvar kronanvid ecun till stora kostnader för svensk ekonomi. Jagär faktiskt förvånad över denna rörande enighetmellan den borgerliga och den socialdemokratiskapolitiken. Men den bekräftar det som vi harsagt, nämligen att det inte finns två EU. Det finns ettEU, och det är det som och ja-sägarpartiernahar sökt medlemskap i och därför också måsteacceptera.Carl Bildt sade att vi skulle måla en tydlig bild avett icke-medlemskap. Ja, är väl bilden väldigttydlig för väldigt många människor. Vad vi har i dagär ju ett icke-medlemskap. Vad vi inte har är enaktiv utrikes- och säkerhetspolitik, en aktivekonomisk politik som bygger på att vi skall kunnaklara oss och stå utanför den europeiska unionen.Sedan är jag också förvånad över det hot somständigt kommer från ja-sidan, nämligen att skall rasa i alla bitar. Det var ingenting som nisade när vi kritiserade innehållet i när detantogs. Vi kritiserade på grundval av attdet var ett dåligt framförhandlat avtal, framför allt urmiljösynpunkt, och på grundval av att mittunder förhandlingarna sökte medlemskap i deneuropeiska unionen. Det gjorde att det inte varspeciellt intressant att förhandla fram ett bra avtal. Sågör man normalt inte när man är inne i förhandlingarmellan flera länder. Det var precis det som Sverigefick kritik för av de andra parterna.Anf. 13 () replik:Herr talman! När man lyssnar på MarianneSamuelsson får man en känsla av att hon vill projiceraen bild av att vi skulle ha det väldigt bra. Vi är oerhörtduktiga. Vi är nästan världsbäst. Det slank t.o.m. urhenne att vi har en god ekonomi. Det måste ha varituppmuntrande för alla ledamöter,oberoende av block, att få höra detta ljuvliga tilltal.Tänk om övriga länder i hade resonerat påprecis samma sätt som gör - vihar det oerhört bra, vi skall sluta oss bakom våragränser. Vart hade det lett? Hur hade sett ut?Lär oss inte historien att detta ofta har lett tillsituationer, krig, örlig som vi verkligen har haft nogav.När vi gick in här i ,vid det högtidliga öppnandet, stod det en herre med ettväldigt plakat här. På det stod det: ärstängd. Besluten fattas i . Jag tror att hantrodde på texten på sitt plakat. Då är det naturligtvisinte så konstigt att många människor känner enfruktan och ängslan över ett medlemskap, dvs. omden här byggnaden skall stängas och allt som skallbeslutas om svenska folkets framtida öden skallbeslutas i . Det är naturligtvis fel att , då vi inte är medlemmar , inbilla sig att vare sigdet nu är eller eller vemdet vara månde, så fattar man besluten påFinansdepartementet utan att ha någonpåverkansbrygga till från den lycksalighetensö som utgör. Vi vet ju att vi , när vi stårutanför EU, påverkas av de beslut som fattas i Brysseloch att vi får ta väldigt mycket hänsyn till vad somhänder i vår omvärld.Herr talman! Jag tror för min del att Brysselfaktiskt kommer att vara mer närvarande iFinansdepartementet om ställer sig utanför ettmedlemskap än om kommer att vara med.Såvitt jag förstår handlar därför mycket avfrågeställningen om ifall vi skall acceptera att enbartpåverkas eller om vi skall göra allt vi kan för att ocksåfå vara med och påverka och vara med när beslutenfattas. Jag tycker att det tillhör politikens väsen att fåvara med och påverka så långt och så mycket mankan. Det är absolut fel att, som man gör från nej-sidan, försöka framställa som om vi vorevingklippta och inget hade att säga till om.Jag vill använda som jag har kvarför just biståndspolitiken. Det finns fyra länder iEuropa som ingår i biståndsgivandets A-lag, omuttrycket kan tillåtas, nämligen , ,och . Två av länderna finns alltså redaninom EU. Det är klart att det påverkar. Men det är jusjälvklart att påverkansmöjligheten inte skulle blimindre om alla fyra länderna fanns inom EU ochpåverkade de övriga EU-länderna till att också varamed och främja den stora, jag vill säga den största,utmaningen som ligger framför oss, nämligenrelationerna mellan nord och syd.Herr talman! Att avsvärja sig möjligheten att sittamed vid beslutsbordet, oavsett om det gällerbiståndspolitik, miljöpolitik, arbetsmarknadspolitikeller vad det vara månde, tycker jag inte tillhörpolitikens självklara väsen.Anf. 14 Statsrådet ():Herr talman! frågade litet grandom den jordbrukspolitiska delen i den motion somsocialdemokraterna har lagt fram här i . Hanondgjorde sig över att den skulle gå ut över det öppnalandskapet och de svenska böndernas möjligheter attkonkurrera.Men låt mig säga, , att vår kritikbl.a. riktar sig mot att Norrlandsjordbruket relativt setthar missgynnats i regeringspropositionen. Vårt förslaginnebär ju ett högre stöd till Norrlandsjordbruket änvad regeringen har velat ge. Det främjar också ettöppet landskap i allra högsta grad.Problemet för är ju - det har jagsett under som jordbruksminister -att aldrig riktigt har orkat med denna konfliktsom jag förstår finns inom . Det är fulltbegripligt. Konflikten står mellan de stora jordbrukensom kräver sina spannmålsstöd etc. och småbrukarna,inte minst i norr, som har andra intressen. Jag förståratt detta är ett problem för . Jag ironiserar inteöver detta, för det är ganska självklart att det är så.Därför skulle det tyckas ganska självklart attregeringen i sin proposition mer gynnade de storajordbruken än de små. Det stöd som vi föreslårinnebär alltså att Norrlandsjordbruket får ett ökat stödi förhållande till vad regeringen har föreslagit.Vi menar också att det är orimligt att tänka sig attvi, i ett läge när såväl jordbruket som industrin ochmånga andra områden måste hålla igen av rentbudgetfinansiella skäl, skulle matcha alla de olikaEU-stöd som finns med svenska skattepengar.Marianne tog också upp jordbruketoch ondgjorde sig över att formerna för EU:sjordbruksstöd skulle drabba . I så fall,, drabbar ju Miljöpartietsjordbrukspolitik än mer. Ni ville ju inteansluta er till avregleringen som alla andra partiergjorde här i 1990. Såvitt jag förstår avMiljöpartiets nya skrifter som har lagts fram i dagskärmar ni av än mera från u-ländernasjordbruk än vad EU gör.Det är riktigt att en av de negativa delarna medEU:s jordbrukspolitik är att de har alltför mycket avreglering. Men det pågår ju också inom EU enreformering av jordbrukspolitiken. Den går i sammahuvudfåra som vår i . Huvudfåran är ju detarbete som har lagts ned i på hur man skallreformera jordbrukspolitiken. Det är sammahuvudfåra som finns i , i den svenskaavregleringen och i McCherryplanen som EU arbetarmed, även om det är alldeles riktigt att EU inte harkommit lika långt. EU har dock en lägre stödnivå ochen större konkurrens. Det blir alltså lägre matpriservid ett medlemskap. Hur mycket lägre de blir beror påhur vi i klarar konkurrensen mellan länderna.Johan tog upp såväl internationellafrågor som den ekonomiska politiken. När det gällerSydafrika är det väl ändå inte så, , attvi bara genom enskilda svenska insatser kan hjälpaSydafrika. Det gör vi, och det är bra. Men EG harfaktiskt också haft betydelse. sade såsent som att det utan EG:s särskildastödprogram inte hade varit möjligt att skapa ettdemokratiskt Sydafrika.Lönnroth tog också upp frågan om denekonomiska politiken vid ett utanförskap. Jag kanmed den korta taletid jag har kvar i den här replikenbara konstatera att man i de studier som JohanLönnroth tog upp bl.a. varnar för att alltmerblir ett land där råvaruintresset från utländskainvesterares sida blir starkare än intresset förhögteknologin. Det finns risk för att vi, vilket voremycket allvarligt för oss, blir ett land därhögteknologin betyder relativt sett mindre ochråvarorna relativt sett mer. Det borde vara en starkvarningssignal för oss. Det underlättar ju inte för ossatt utvecklas till ett starkare högteknologiskt land omvi står utanför, såvitt vi inte vill använda enHongkongmodell. Men det tror jag inte att vare sigJohan eller jag vill.Anf. 15 () replik:Herr talman! Låt mig först säga att vi alla vet attvi i denna fråga inte har någon regering utan en skockav statsråd. Men låt mig trots detta säga att jag, efteratt ha tittat på den socialdemokratiska motionen somnu väckts, nog tycker att den bär en alltför starkprägel av både den jordbrukarfientlighet och denEuropafientlighet som är bärareav. Detta beklagar jag. Jag tror precis som OlofJohansson att detta riskerar att försvaga en viktig delav stödet för europeiska unionstanken i denkommande folkomröstningen.Jag ställde en enda fråga till ochtill om utanförskapet och , där ni vill ha en omförhandling för att ni skallfå möjlighet till inflytande. Vad gör ni om det blir nej,om det inte blir någon omförhandling och ni inte fårnågot inflytande? Blir det medlemskap, eller blir detupprivande av ? Om detta sade MarianneSamuelsson ingenting alls, och sadelitet grand.Låt mig börja med det som var litet grand innanjag går in på det som var ingenting alls från MarianneSamuelssons sida.Johan säger: Men vi kan få litetinflytande via EES.Det är ju sant i den meningen att vi kan sitta iLiechtenstein, , och och be deandra 16, 18, 20, eller hur många länder det nu blir,att ändra sig. Vi kan böna och be och slita ut våraknän när vi gör det. kanske de lyssnar påoss, men vi får ju aldrig inflytandet.Det är faktiskt samma regler för varorna, sammaregler för tjänsterna, samma regler för kapitalet,samma regler för arbetskraftens rörlighet som beslutassom skall gälla i , måhända med vissfördröjning men inte mer än så. Det innebärunderkastelse när man står utanför. Det innebär att vibegränsar vår egen demokratis verkanskrets. Dettakan vi konstatera, för vi är i allt väsentligt överens omden beskrivningen. Om ni sedan säger att ni vill hainflytandet och ni då får ett nej, vilket ni självfallet fårockså från och , vad gör nidå? Någon typ av av besked skulle väl kunna ges.Till : Det är svagt att underen hel debatt inte ens antyda ett besked om vad detegna alternativet innebär. Det är fullt klart attMiljöpartiet är emot den europeiska samverkan i deneuropeiska unionen och att ni använder all energi föratt misstänkliggöra den. Men vi vet faktiskt interiktigt vad självt vill. Ni flyr detalternativ som de facto är ert, för ni står för EES-alternativet. Det innebär att ni står för sammaanpassning, samma regler och samma villkor, men niställer oss utanför inflytandet. Det är svagt att undertre långa riksdagsdebatter inte kunna svara på en endafråga om det egna alternativet.Anf. 16 () replik:Fru talman! Låt mig säga till att visjälvfallet inte har något emot ett ökat Norrlandsstöd.Problemet är bara att EU begränsar våra möjligheterpå det området. Det är möjligt att ni kan övertala demtill något annat, men vi ligger över den avEU accepterade nivån. Jag talar inte här som någonsorts jordbruksföreträdare - jag har inte ens enblomlåda - utan jag talar som konsumentföreträdare.Det innebär att man måste vara noga medlivsmedelskvaliteten och satsa på ekologisk odling.Vad ni gör är att ni tar bort hela stödet till miljöninom jordbruket. Ni utgår bara från att svenskajordbrukare skall kunna hålla högre livsmedelskvalitetän jordbrukarna i EU utan att få den kompensationsom EU-jordbrukarna är berättigade till.Självklart finns det brister i EU:s jordbrukspolitik,och det är väl inte någon nyhet. EU har sina överskottoch sina - liksom vi har vår , och detär problem i båda fallen - men förhållandena skallförändras inifrån. Det kan man medverka till sommedlem, om man har inflytande. Annars kan man integöra det.Det är samma sak med det här som bl.a. medkoldioxidskatterna. Visst är EG dåligt på dettaområde, även om enskilda EU-länder är bra. Menpåverkan på det här området kan man få bara om manär med och stödjer och andra somarbetar för höjda CO2-skatter, inte om man gör somen del intressenter här på hemmaplan, de som sägeratt vi inte skall göra något, eftersom EU inte görnågot. Det blir fel signal. Vi skall använda EU som enhävstång och inte som en bromskloss som manhänvisar till när man ingenting vill göra.Anf. 17 ():Fru talman! Låt mig först bara erinra JohanLönnroth om att när fattade beslut omavveckling av importkvoterna för teko reserverade sigHans Pettersson i utskottet. Så småningomreserverade sig enligt hans reservationoch påstod bl.a. att en sådan avveckling var detsammasom att slå undan benen på den svenskabasproduktionen. Tiden tillåter inte att jag läser upphela reservationen, men den finns ju lätt tillgänglig.Jag vill komma tillbaka till gång till. Hon påstod i sin inledning att denationella parlamenten inte har kvar någonlagstiftningsmakt i EU. Trots mina påstötningar harhon sedan inte tagit upp detta. Jag måste ställa minfråga en gång till: Menar påfullt allvar att EU-ländernas parlament har frånsvuritsig sin lagstiftningsmakt och att finska folkethäromdagen sade nej till en fortsatt folklig demokratinär det sade ja till medlemskap i ? Jag tycker förmin egen del att påståendet är så totalt orimligt att jagförstår att inte vill kommenteradet ytterligare, men det vore ganska bra om hon ändåkunde erkänna att det var en förlöpning.Men det finns dessutom problem avgränsöverskridande natur, och dit hörmiljöproblemen. Det är uppenbart att det är en fördelom man kan fatta beslut tillsammans utan att det landsom vill gå långsammast fram med det internationellasamarbetet får det avgörande inflytandet. Jag måstedärför än en gång fråga : Är detinte bra för miljöns skull att man kan fattamajoritetsbeslut i EU? Skulle det inte vara bra förmiljöns skull, om man kunde fatta majoritetsbeslutom att införa eller utöka koldioxidavgifter i EU? Ärdet inte bra för miljöns skull att vi har en sådandemokratisk struktur i att vi kan ta steg framåtutan att det land som vill gå långsammast fram alltidfår bestämma takten?Anf. 18 ():Fru talman! blandar ihop 80-talet med 1991. Det som diskussionen nu gäller äråterregleringen i samband med EU. Det handlar ommultifiberavtalet, som frånträdde , ochdet var vi för.Mats säger att det finns en risk för atthögteknologi betyder mindre och råvaror mer, omSverige stannar utanför. Jag tror snarare att detomvända gäller. är tyvärr fortfarande mycketberoende av högteknologiimport från . Det finnsen risk för fler handelskrig mellan EU ochUSA.Det var inte så länge sedan ett par europeiskastorföretag, och Tompson, lyckades drivaigenom importavgifter på TV-apparater från Ostasien.Jag tror inte att en sådan protektionism långsiktigtbefrämjar en teknologisk utveckling.Carl Bildt anser att vi inte kan ange ett tydligtalternativ. Det är klart att vi lever i en osäker värld.Ingen kan veta på mycket lång sikt hur det går medEES-avtalet, men under framöver har viEES-avtalet. Låt oss nu pröva det och se hur stortinflytande vi kan få med det.Carl Bildt talade om Verdun. Ja, det är historia.EG spelade en positiv roll för freden i . Jagerkänner också utan vidare att EG har spelat enpositiv roll för demokratin i södra . Men dethandlar nu om det svenska medlemskapet. Det har ettvärde att det finns ett antal neutrala, oberoende staterutanför EU som kan tala också för de fattiga ländernaoch som inte ställer sig på den rika världens sida.Framtidens krigsrisker, också vad gäller handelskrig,avser konflikter mellan nord och syd. Det finns etttydligt alternativ. kan vara en röst i en öppenoch demokratisk värld.Anf. 19 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Jag skall börja med att besvara AlfSvenssons faktiskt något underliga konstaterande.Sverige är ett rikt land. Staten är fattig, men jagtrodde verkligen att som tidigarebiståndsminister var medveten om att är ettmycket rikt land. Det är faktiskt så att vi iindustriländerna fortfarande förbrukar avjordens resurser, trots att vi har av dessmedborgare. Det är detta som gör mig så övertygadom att inte är den rätta för att värna eninternationell solidaritet.Bengt tog upp de nationellaparlamentens lagstiftningsmakt. Det är klart att de fårbehålla en viss sådan makt. Kyrkolagstiftningsmaktenfinns kvar, eftersom EU definitivt inte beslutar omkyrkolagarna. Jag tror också att man kan ha kvar enhel del befogenheter när det gäller sociallagstiftning.Sedan är frågan om man har pengar som räcker till förde reformer som man vill genomföra. Men om EUvill lyfta upp en fråga genom att stifta en lag kan EUutnyttja sin överstatlighet och har möjlighet att stiftaexakt de lagar som man önskar ha, och de kommersedan att gälla här. Det är bl.a. det som jag protesterarmot.Vad gäller miljöfrågorna håller jag helt med omatt vi behöver ha en bättre internationell miljöpolitik.Vi behöver samarbeta om miljöfrågorna. Men där harEU fel sätt att arbeta. Man tillämpar kvalificeradmajoritet när det gäller varuregler, vilket t.ex.inneburit att inte kunnat stoppatillsatsfärgämnena i maten. Man hade inte tillräckligtmånga med sig för att kunna stoppa dem.För beslut om miljöavgifter krävs enhällighet, ochdet gäller också beträffande fysisk planering, t.ex. vidbeslut om skydd av ett naturskyddsområde. Där gällerliksom också på energiområdet enhällighet.EU har alltså tyvärr inte kommit långt när detgäller miljöfrågorna. Det var därför som EU:smiljökommissionär inte reste till . 20 ():Fru talman! och jag äröverens om att är ett rikt land, men jag trorinte att det var så hon uttryckte sig i sitt förra inlägg.Jag vill avslutningsvis, fru talman, få sagt att vi äröverens om att vi under ivrade för, arbetade föroch drömde om att den förhatliga järnridån skulleraseras. Sedan fick vi uppleva detta. Kanske varplaneringen för vad som skulle göras av Västeuropadärefter inte så särskilt omfattande. Jag tror dock, ochdet är sannerligen ingen unik ståndpunkt, att en avvåra absolut viktigaste uppgifter nu sedan järnridånhar fallit är att gemensamt se till att de f.d.kommuniststaterna får det någorlunda ekonomiskt ochsocialt drägligt. Det är vår största utmaning.Fru talman! Det är min övertygelse och ett av destarkaste argumenten för mig personligen för att varaför ett medlemskap, att den uppgiften klarar vi inteom varje land i lever och isolerar sig bakomsina gränser. Denna den största utmaningen klarar vienbart om vi sluter oss samman. Därför behövs EU.Anf. 21 Statsrådet ():Fru talman! Ett par ord till med anledning av OlofJohanssons och min minidebatt om jordbruket. Det ärju faktiskt så att Socialdemokraterna kritiserar att dentidigare regeringen har velat ta emot miljöstöd frånEU utan att i ställa miljövillkor.Dessutom, eftersom nämner det,kräver vi särskild hänsyn just till ekologisk odling ochtill ekomjölkbönderna. Detta har den tidigareregeringen försummat, så på den punkten tror jag nogatt vi har ett engagemang som är väl så starkt somOlof Johanssons.Fru talman! De alternativ som diskuterades så sentsom har i stort sett varit borta fråndagens diskussion, och det förstår jag. Då talades detmycket om ett nordiskt alternativ. vet vi att omSverige blir utanför, går vår gräns till den Europeiskaunionen mellan och Torneå.Då talades det också om EES som ett beständigtoch hyggligt alternativ. vet vi att EES, omSverige ställer sig utanför och om också röstarnej, omfattar endast , , ochLiechtenstein, ett alltmer ostadigt alternativ.Om det skulle bli handelskrig, som JohanLönnroth pekade på som en fara för framtiden, mellanEG/EU och , hur skulle utanför EU må iså fall?I dag går av all vår export till dagensEU-länder samt och . Hur skulle vileva mellan de två elefanterna, utanför EU? I vart falltror jag inte att resultatet skulle bli att vi skulle stärkavår högteknologi i den dansen mellan myggan ochelefanterna.Slutligen, fru talman, vill jag säga att det harvarit en ganska dämpad debatt från dem somförespråkat nej till EU, och jag förstår det. Dealternativ som ni så starkt förespråkade för en veckasedan har visat sig vara rena illusioner, eftersom detfinska folket glädjande nog har sagt ett starkt ja tillmedlemskap i den Europeiska unionen, som innebärett samarbete i frågor som också för ärviktiga.Jag hoppas att det svenska folket drar sammaslutsats som finska arbetare och tjänstemän har gjortoch röstar ja den 13 november.Anf. 22 ():Fru talman! Det finska folket sade ja, kyllä, tillmedlemskap i den Europeiska unionen. Det var ettklart och tydligt ja. Det skedde efter en omfattandedebatt och diskussion. Det var flera frågor somdominerade debatten.Det var naturligtvis självständigheten, som spelaren stor roll i , ett land som så fått sinsjälvständighet och som så fått slåss för den.Säkerheten var en annan fråga som domineradedebatten. Det finska folket vet mer än de flesta andra,och definitivt mer än andra nordiska folk, vadsäkerhet och bristande säkerhet betyder.Också ekonomin och jobben dominerade debatten.Finland är i en situation där ekonomin är i kris och därarbetslösheten är mycket hög, högst i . Det varnaturligt att också de frågorna stod i fokus i den härdebatten.Det finska folket har träffat sitt val efter en klaroch tydlig debatt, efter en debatt som harkoncentrerats på väsentligheter, de centrala frågornasom medlemskap i den Europeiska unionen handlarom.Kvar i EES finns från bara Islandmed säkerhet och möjligtivs och . Detär inget starkt samarbetsområde. Vi vet att ordetunion inte har någon bra klang i , men dethänger inte alls samman med EU utan snarare medden union som fanns med en gång, dvs.möjligheten att alternativt bygga något annat tättsamarbete utanför den Europeiska unionen finns inteför del.I har vi nu haft debatt däralternativet med medlemskap i den Europeiskaunionen har granskats. Det har granskats tydligt,ingående och ur mängder av olika aspekter. Vad somhar saknats under alla de här tre åren och som ocksåsaknas i stor utsträckning i dagens debatt är svar påfrågan: Vad innebär det då om vi röstar nej ifolkomröstningen?Jag tror att för var och en som skall delta ifolkomröstningen och överväger att rösta nej finns detanledning att noggrant fundera över vad det innebäratt lägga en nej-sedel i valurnan. Man röstar jufaktiskt ja till något annat. Man röstar ja till någontingsom man rimligtvis, om man är beredd att lägga neren nej-valsedel, borde veta vad det är.Vet man t.ex. om skall gå ur den inremarknaden, om man lägger en nej-sedel, eller omSverige skall vara kvar i den inre marknaden? Vi harju med all önskvärd tydlighet i denna debatt menockså under hela den debatt som har varit och ännuskall pågå märkt att nej-sidanargumenterar som om borde gå ur den inremarknaden, därför att man är emot mycket av vad deninre marknaden står för.Likväl hävdar man på något underligt sätt att viskall stå kvar i EES-konstruktionen, som rimligtvisinnebär att den inre marknaden då skall vara kvar. Härfinns ingen klarhet från nej-sidan.Skall den fria rörligheten för människor vad gällerstudier, arbete och rätt att pensionera sig i andraländer finnas kvar, eller skall den tas bort?Skall vi behålla utbildnings- ochforskningssamarbetet, eller skall det upphöra? På denpunkten vill de som företräder nej-sidan ofta ge ettdubbelt intryck. Man kritiserar mycket av detsamarbete som faktiskt finns. , när manpressas på besked, vill man antyda att det nog trotsallt är som skall gälla i någon form.Skall vi ha ett större jordbruk i , vilket virimligtvis får som medlemmar, jämfört med om vistår utanför, eller skall vi ha ett mindre jordbruk?Skall vi ha mer öppet landskap, vilket vi rimligtvisfår om vi blir medlemmar, jämfört med om vi stårutanför? Det är en annan fråga som man bör ställa sigom man är beredd att lägga en nej-valsedel.Vad skall hända när det gäller degränsöverskridande miljöproblemen?