prot · GH09110 · 1994-05-25 00:00:00 — Det sades här att vi saknar mål. Jagnämnde i en av de sista meningarna i mittanförande att ett av mina mycket konkreta mål äratt fördubbla turismen , och jag hoppas attÅke inte har någonting emot det.En annan konkret fråga är hur man såg på turismenunder Socialdemokraternas tid vid makten. Detgjordes en dramatisk höjning av turistmomsen på12,. Jag vill att verksamheten inom näringenskall ses som företagande. Jag tror inte att någrasvenska företag hade kunnat gå med på en sådanhöjning, eller att det hade varit möjligt att göra såmot en annan bransch än turistbranschen.Nu har vi fått ner momsen. Det är ett konkretexempel på vad vi i den borgerliga regeringen vill.Tack!Anf. 149 () replik:Herr talman! Jag vill helt kort säga följande. Detsom har betytt mest för utländsk turism i påkort sikt är det som statsministern själv har sagt harvarit regeringens stora misslyckande, nämligen tvingades depreciera kronan. Jag har för migatt det i D-mark betyder , dvs. det är20 % billigare för en tysk turist att åka till stora misslyckande har alltså i myckethög grad bidragit till att öka den utländska turismeni , och det är ju positivt.Sedan säger : Ett av mina mål äratt fördubbla turismen i , och detär någonting som borde kunnaställa sig bakom. företräderfaktiskt utskottet i denna fråga. Var någonstans imajoritetsskrivningen i betänkandet står detta måluppsatt?I stället står i utskottets betänkande att man inteskall göra någonting, inte ett dugg. Man skall väntapå att regeringen skall ta initiativ. Regeringen harredan visat att den saknar förmåga att ta initiativ,eftersom den inte ens en gång förmår att lämna enaviserad proposition på bord.Anf. 150 (nyd):Herr talman! ställde en rak frågatill mig om den ekonomiska satsningen. Jagframförde att man i satsar dubbelt såmycket, dvs. näringslivet satsar , och statenkliver på med lika mycket. Den principen verkarsund och riktig.Varför har vi nydemokrater då inte motionerat omett ökat anslag när vi nu menar att det satsasalldeles för litet på turismen? Jo, det skall jag säga.Vi är inte beredda att föreslå sådana ekonomiskasatsningar utan att det finns en, som vi ser det,förnuftig och vettigt fungerande organisation somansvarar för turismen. Det gäller främst denutlandsinriktade delen. Det är där vi vill se ettengagemang, och så har det också varit förut.Staten vill inte gå in och satsa på inhemsk turism,när det gäller ren marknadsföring. De medel somhär anslås skall gå till den utlandsinriktade delen.Vi nydemokrater vill satsa mer på turismen. Ge ossbara möjlighet att få en bra organisationsform. Vihar upprepade gånger, i följd, motionerat omen översyn.Åke vet lika väl som jag att denna frågahar utretts till tusen. Man kommer alltid fram tillnågot utslätat. Det händer ingenting, mycketberoende på att har handom en bit, och har hand omen annan. Dessutom har näringsutskottet attansvara för vissa typer av kommersiellmarknadsföring, och kulturutskottet har hand omnågonting annat. Här finns också en splittrad bild.Det är denna konstruktion som gör att vi först villha en fungerande organisation. Vi anser inte attStyrelsen för Sverigebilden och Next stop Swedenhar levt upp till de förhoppningar som vi och andrahade på dem.Anf. 151 () replik:Herr talman! Jag kan dela den uppfattningen pånågra punkter. Det finns inte någon vettig ochväl fungerande organisation. Skillnaden mellan ossär möjligen att ni hade förhoppningar om den. Dethade inte vi socialdemokrater i särskilt storutsträckning. Men jag tror att vi är överens omslutsatsen i facit. Jag konstaterar att Ny demokratiinte vill satsa mer pengar av det skälet att det intefinns någon vettig och fungerande organisation.Vi är också överens på den andra punkten,nämligen att frågan har utretts oerhört mycket.Ingenting har hänt från regeringens sida.Regeringen kännetecknas av passivitet i dessasammanhang. Branschen har förlorat tempo iväxlingen mellan den tidigare och den nuvarandeorganisationen, och det är bara att beklaga.Jag förutsätter att det socialdemokratiska förslagettill organisation kan få stöd från Ny demokrati. Vihar i våra reservationer lagt fram konkreta förslagom den organisation vi vill ha. Den organisationenkan man sätta i sjön tämligen omgående. Jag seralltså fram emot ett stöd, så att vi förhoppningsvisskall få en majoritet i på den härpunkten.Anf. 152 (nyd)replik:Herr talman! Som väl förstårinnerst inne är vi inte överens om den form avorganisation ni föreslår. Det framgick av mittanförande och kommentar om Tursam och dessorganisationsform. Där har vi inte alls någonsamsyn.Vi anser inte att man i den utsträckning ni tänkt erskall dra in frågan infrastrukturen,sysselsättningsproblematiken och annat i detta,t.ex. utbildning och forskning. Vi anser inte att detskall ingå i den typ av marknadsföringsorganisationsom vi vill se för att sälja svensk turism utomlands.Anf. 153 () replik:Herr talman! Jag skall inte förlänga debattenytterligare. Jag rekommenderar er att lyssna påbranschens egen uppfattning om behovet av att haen organisation som står för basverksamheten idessa sammanhang.Om ni lyssnar noga tror jag faktiskt att ni kankomma till en likartad uppfattning, underförutsättning att ni anser att samhället i någon slagsmening, och framför allt staten, har ett visst ansvarför viss basverksamhet. Det är också branschensuppfattning.Anf. 154 (nyd)replik:Herr talman! Jag kanske kan avsluta det härreplikskiftet genom att tala något ytterligare omjust den fråga som har med organisationsformeroch annat att göra.Vid utskottets utfrågning sade ,representant för turistnäringen:''Vi från näringens sida efterlyser en samordning iregeringskansliet mellan de olika delar som berörverksamheten. Det är snarare samordningen påden statliga sidan och inom somär problemet. ''Detta är en uppfattning som vi delar.Anf. 155 (nyd):Herr talman! Eftersom jag blev degraderad från attvara ordinarie ledamot i kulturutskottet till att varasuppleant har jag otursamt nog inte läst ÅkeGustavssons motion. Jag kan därför inte diskuteraden, men jag skall läsa den i kväll.Jag känner sympati för synpunktatt det skall finnas en turistminister. Jag tror att detär någonting som vi kan hålla med om. Jag hoppasatt det blir en allvarlig diskussion om den härfrågan.Sedan vill jag vända mig till min första dag på kom jag direkt frånManila via . Jag visste inte vad enreservation var. Jag visste över huvud tagetingenting.Jag hade den avgörande rösten i en mycket viktigfråga. Den som då tog hand om mig och sade tillmig hur jag skulle uppföra mig var just StinaGustavsson. Jag vill tacka henne för detta. Jagkommer aldrig att glömma det. Jag önskar StinaGustavsson lycka till med hennes nya liv.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § betänkande1993/94:KrU31 Ungdomspolitik (prop.1993/94:135).Anf. 156 Civilminister ():Herr talman! Jag beklagar att jag börjar med att taordet i denna debatt. Jag hade hoppats att jagskulle få sitta ner och lyssna på ledamöterna.Orsaken är att jag har lovat att delta i en TV-debatt. Jag borde egentligen redan ha åkt, men jagvill gärna vara med i den här debatten. Detta ärnämligen ett unikt tillfälle; det är första gången somkammaren behandlar en ungdomspolitiskproposition. Jag hoppas att ni har överseende medatt jag börjar.Jag är glad för det positiva mottagande somregeringens proposition har fått i kulturutskottet.Ungdomspolitik är ett relativt nytt politikområde,och jag har under mina somungdomsminister slagits av bristen på helhetssynoch samordning när det gäller ungdomsfrågor bådepå statlig och på nivå. Ett viktigt mål förungdomspolitiken måste därför vara att skapaöverblick och helhetssyn. Här kommer den nyaungdomsstyrelsen förhoppningsvis att få en viktigsamordnande funktion.Regeringens ungdomspolitik kan sammanfattas itre centrala begrepp: helhetssyn, framtidstro ochpersonligt ansvarstagande.Ungdomar går lika litet som vuxna, medelålderseller pensionärer att behandla som en homogengrupp. Det är vi väl medvetna om. Ungdomar ärpersoner som växer upp under skilda förhållandenoch som har olika intressen och förutsättningar.Om jag med denna reservation ändå får tala omgruppen ungdomar kan jag säga att undersökningarvisar att de allra flesta av ungdomarna sägersig vara fysiskt friska och leva under hyggligamateriella förhållanden -- framför allt i jämförelsemed sina jämnåriga i många andra länder.Däremot finns det oroande tecken när det gällerungdomarnas psykiska hälsa. Jag läste attbristen på självtillit är en av vår tids nyafolksjukdomar. Självtilliten grundläggs hos ossredan som barn och bygger på att vi blir sedda ochbekräftade av de vuxna i vår närmaste omgivning.I en studie , som genomfördes på uppdragav m.fl., uppger de flestaungdomar att de har god kontakt med sinaföräldrar. Ändå säger fyra av fem att de vill ha merkontakt med vuxna. Det är ett dåligt betyg tillvuxenvärlden.Barn och ungdomar har rätt till intensiva och näravuxenkontakter, till någon som tar sig tid att lyssna,till någon som orkar tala om existentiella ting ochom de stora livsfrågorna och till vuxna som vågarvara vuxna med allt vad det innebär av ansvar ochskyldigheter gentemot barnen och ungdomarna.Därför är det viktigt att stödja och uppmuntranaturliga möten mellan generationer. Alla vuxnasom kommer i kontakt med ungdomar iföreningssammanhang eller i sin yrkesroll har ettmedansvar när det gäller att vara normbildare ochatt bidra till att den existentiella tryggheten ochdärmed det psykiska välmåendet ökar blandungdomarna.De offentliga insatserna för ungdomar skall i förstahand vara stödjande och bygga på ungdomars,föräldrars och andra närståendes engagemang. Dettror jag är en viktig utgångspunkt. Men att varaförälder är inte alltid lätt. Man skall räcka tillekonomiskt, tidsmässigt och känslomässigt. Iblandär man ensam om hela ansvaret. Därför måsteungdomspolitiken också vara en politik för familjeri alla former. Föräldrar behöver få känna att de största betydelsen för sina barns utveckling, attde duger. Det finns inga idealföräldrar, bara ganskavanliga medelmåttor. Men varje förälder är bäst försitt eget barn -- utom i extrema undantagsfall.Därför måste ungdomspolitiken utformas så att denstöder och uppmuntrar föräldrarna i deras viktigaroll. Det är viktigt att ge föräldrar det civilkuragesom behövs för att vara ett stöd i sina barnsutveckling.Jag tror att den längtan som ungdomar uttryckerefter vuxenkontakter också pekar på en merspecifik önskan att räknas till vuxenvärlden. Att geungdomarna en framtidstro som bygger på tilltrotill den egna förmågan att påverka både sin egenoch samhällets utveckling är en viktig uppgift förden vuxna generationen. Ungdomarna måste fåmöjlighet att engagera sig i samhällsarbetet.Propositionen betonar också mycket eftertryckligtatt ungdomar är en viktig resurs i samhället, att demed engagemang, kreativitet, nytänkande ochifrågasättande bidrar till utveckling och dynamik isamhället.Att ha inflytande innebär också att dela ansvar.Ungdomar behöver tidigt uppmuntras tillsamhällsansvar genom att de i takt med ökadmognad får inflytande och aktivt får delta iplanering och beslut i skolan, på fritidsgården, påarbetsplatsen, i ideellt arbete osv. Statensungdomsråd har fått regeringens uppdrag attfördela medel ur Allmänna arvsfonden, som stöderprojekt med den inriktningen.Ungdomars engagemang i en rad samhällsfrågorser jag som en stor resurs som ger mig hopp omframtiden. Det gäller inte minst ungdomarsengagemang för miljön och människovärdet, t.ex. ikampen mot främlingsfientligheten. Ett viktigtinstrument i ungdomspolitiken ärungdomsorganisationerna, där ungdomar självaorganiserar sig för att få något uträttat. Att gebidrag till ungdomsorganisationerna är ett konkretsätt att mobilisera och stödja det ideellaengagemanget bland ungdomar. Regeringenföreslår nu att den statliga bidragsgivningen tillbarn- och ungdomsorganisationernas verksamhet iökad utsträckning skall relateras till målen förbidragen och att uppföljningen och utvärderingenskall förbättras.I förslaget till riktlinjer för ungdomspolitiken angerregeringen att åtgärder inom olika områden skallpräglas av en helhetssyn på ungdomars situationoch utgå från ett ungdomsperspektiv. Myndigheteroch organisationer bör i ökad utsträckningsamverka i ungdomspolitiska frågor, ochengagemanget inom den ideella sektorn skall tas tillvara.I dag är mycket av det arbete som utförs inomungdomsområdet indelat i olika sektorer somarbetar alltför isolerat från varandra. Det behövsbättre samordning över sektorsgränserna på allanivåer. Det gäller inte minst när det måste görasbesparingar inom olika områden. Annars går detinte att få en bild av de totala konsekvenserna fören viss grupp. När exempelvis en väg skall byggaseller få en ny sträckning görs ett antal utredningaroch konsekvensbeskrivningar av hur miljönpåverkas, vilka kulturvärden som står på spel osv.Jag skulle önska att motsvarande hänsyn också togsnär vi behandlar de s.k. mjuka frågorna, t.ex.ungdomars uppväxtvillkor.Det vore önskvärt med mer avkonsekvensbeskrivningar och analyser när det skallgenomföras förändringar av den socialainfrastrukturen och att alla alternativ prövades likanoggrant. Då kan förslag till nya lösningar få enchans att prövas. Jag har sett många bra exempelpå det runt om i landet. Det kan handla om allt frånsamlokalisering av olika verksamheter -- i stället förnedläggning av en eller flera av dem -- till attungdomar tar över en fritidsgård och driver densom ett kooperativ när kommunen inte har råd attdriva den på samma sätt som tidigare.Vi måste vara inställda på förändringar om vi skallklara de utmaningar som den ekonomiskaverkligheten ställer oss inför, men förändringarnamåste göras med ungdomarnas bästa för ögonenoch i samverkan med ungdomarna själva.I den ungdomspolitiska propositionen finns ocksåen sammanställning av de åtgärder och insatser somgörs av regeringen inom olika departementsansvarsområden. Man skulle kunna säga att det ärnågot av en budgetproposition med ettungdomsperspektiv.Det är också ett sätt att få en bättre överblick ochdärmed förhoppningsvis en bättre samordning ochuppföljning. och regeringensbarn- och ungdomsdelegation har i flera frågorredan tagit på sig ett sådant här samordningsansvar.Det gäller t.ex. frågor om mobbning,främlingsfientlighet och dopning.Som jag sade i början ser jagungdomspropositionen som ett första steg till att påett mera samlat sätt få upp ungdomsfrågorna pådagordningen. Det är ett sätt att visa attungdomarnas möjligheter att etablera sig somvuxna är frågor som vuxenvärlden tar på allvar.Arbetet med utformningen av en långsiktignationell ungdomspolitik tar tid. Frågor omungdomsarbetslöshet, de ungas bostadssituation,utbildning och ungdomars fritid kräver självklartolika åtgärder på både kort och lång sikt. Deåtgärder som regeringen föreslår inom de här olikasakområdena skall debattera om någraveckor.Jag har också tillsatt en särskild utredare somspeciellt skall se på ungdomars uppväxtvillkor ochetableringsmöjligheter på arbets- ochbostadsmarknaden. Utredningen skall även ta uppden samhällsekonomiska fördelningen mellan olikagenerationer. Den här s.k. generationsutredningenavlämnar sitt slutbetänkande om en månad.I morgon tar ställningtill den framtida ungdomspolitiken. Det är en viktigmilstolpe. Men det är bara början på ett långsiktigtarbete för att stärka ungdomarnas inflytande isamhället. ser vi fram emot en debatt omungdomsfrågorna. Därför har vi t.ex. låtit trycka enkortversion av den ungdompolitiska propositionensom vi kommer att skicka ut i en ganska bredupplaga och som vi hoppas skall stimulera tilldebatt i samhället. Vidare planerar regeringen attåterkomma till med en nyungdomsproposition . Det här är, somsagt, en början.Anf. 157 ():Herr talman! Innan civilministern lämnarkammaren vill jag säga att vi tycker att det ärtrevligt att ministern har tagit sig tid att tala i denhär viktiga frågan. Tyvärr väntar TV påcivilministern. Vi får väl finna oss i det.Socialdemokraterna har under en följd av årarbetat på att ungdomsfrågorna behandlas utifrånett helhetsbegrepp. När civilministern här sade nu har fört upp ungdomsfrågorna pådagordningen blev jag litet konfunderad. Jag skullevilja säga att vi socialdemokrater under många århar haft ungdomsfrågorna på flera dagordningar.Vi tillsatte ju en ungdomsminister, . Vi har också tagit initiativ till deuppmärksammade utredningarna ''Ej till salu'' och''Ungdom och makt''.Vi tycker att det är positivt att den borgerligaregeringen nu också tycks ha synsättet att man påungdomsområdet måste arbeta utifrån etthelhetsbegrepp. Att detta är nödvändigt framgårbl.a. av ''Barns villkor iförändringstider'', som visar på behovet avsamordning mellan departement och olikamyndigheter. Samma behov av samordning finnsnär det gäller politiska insatser för ungdomar.Socialstyrelsens rapport visar också på de storabristerna vad gäller barns villkor. En liknanderapport om ungdomars villkor skulle med storsannolikhet visa på liknande stora brister.I propositionen redovisar civilministern en bild avhur man ser på ungdomars situation i dagenssamhälle och redogör för de insatser somregeringen har genomfört. Beskrivningen aveffekterna av insatserna är alltför positiv.Den borgerliga regeringens mandatperiod harmedfört dramatiska försämringar för ungdomarsmöjligheter att komma ut i arbetslivet och skaffa sigen egen försörjning. Ungdomsarbetslösheten harmer än fördubblats under regeringen anför i propositionen: ''Den storaungdomsarbetslösheten är det kanske allraallvarligaste samhällsproblemet .'' Samtidigtsäger statsminister så sent som dennamånad att ''ungdomsarbetslösheten inte är något avde stora problemen ''. Det hadevarit trevligt om civilministern hade kunnat stannai kammaren och förklara vad regeringen egentligenmenar.Vi socialdemokrater säger att vi redan första dageni regeringsställning kommer att börja genomföraett program med syftet att bekämpaungdomsarbetslösheten. Vårt mål är att ingenunder skall gå arbetslös mer än 100 dagar.Regeringen har fört en politik som leder till vidgadeklyftor i skolan -- en ökad segregation som, om denfick fortsätta, skulle riva ned det demokratiskafundamentet i vårt land. Vår demokrati bygger påatt alla medborgare är aktiva och kunniga.Regeringens utbildningspolitik tar bort den viktigaförutsättningen att alla barn och ungdomar ges likamöjligheter till en god utbildning -- att skolan skallvara en värld fri från klassgränser.I det borgerliga ''valfria'' samhället är det tydligenhelt rätt att välbeställda och högutbildade föräldrarskall kunna köpa eller välja bättre barnomsorg ochbättre skola för sina barn.Barn och ungdomar kommer redan från början attfå lära sig att bakgrunden och kontakterna avgörhur livet blir . Denna utveckling ärmycket oroande. Vi kan se resultaten i länder somgenomfört de nyliberala experimenten -- deungdomar som stängs ute av samhället vänderockså samhället ryggen.Nedskärningarna i de kommunala anslagen tillfritids- och kulturverksamheter är ett annatexempel på att föräldrarnas ekonomi alltmer bliravgörande för vilka möjligheter till en aktiv fritidsom barn och ungdomar har.Jag undrar när det börjar kännas nödvändigt attställa frågan: Var går gränsen när lagstiftning blirnödvändig även på fritids- och kulturområdet föratt värna barns och ungdomars rättigheter och föratt skall kunna leva upp till det FN-dokument som vi har ratificerat?Herr talman! I motionen har vi ett alternativ till deriktlinjer för ungdomspolitiken som redovisas ikapitel 5 i propositionen. I vårt alternativ har viperspektivet att man beträffande insatser förungdomar skall utgå från att ungdomar harrättigheter.Vi betonar också det politiska ansvaret för att allabarn och ungdomar får en god start i livet. Ideellaorganisationer och frivilligt arbete utgör ettkomplement till samhällets insatser, och det kanabsolut inte ersätta det gemensamma ansvaret.Herr talman! Vi godkänner förslaget till uppgifteroch verksamhetsinriktning för Ungdomsstyrelsen.Vi godkänner också riktlinjerna för statsbidragentill barn- och ungdomsorganisationerna. Dessariktlinjer innebär att bidragen i ökad utsträckningblir målrelaterade. Med dagens bidragssystem görsbidragsutvärderingar endast i begränsadomfattning. Men med det nya systemet följer attomfattande utvärderingar regelbundet måstegenomföras.Detta ser vi som mycket positivt. Vi motsätter ossdock att en del av de medel som är avsatta förbidragen till barn- och ungdomsorganisationernaskall användas till utvärderingen. Bidragen skallanvändas till verksamhet, inte till utvärdering.Med tillfredsställelse noterar vi att man ipropositionen har tagit med det förslag som visocialdemokrater förde fram , nämligen attbarn- och ungdomsorganisationerna bör engagerafler invandrare i sin verksamhet.Skillnaden är att vi är beredda att öka bidragen med2 utöver regeringens förslag för attbarn- och ungdomsorganisationerna, som ett led ikampen mot rasism och främlingsfientlighet, skallkunna intensifiera sina ansträngningar att få medfler invandrarungdomar i sin verksamhet.Jag vill i sammanhanget markera att barn- ochungdomsorganisationerna har stor betydelse förungdomar i vårt land. Vi socialdemokrater anser attföreningarna bör ha en ekonomisk grundtrygghetoch att staten har det grundläggande ansvaret förett rikt föreningsliv.Herr talman! Som ledamot av riksdagenskulturutskott kan jag inte låta bli att avslutningsviskommentera det faktum att kulturfrågornaknappast berörs i propositionen. Kulturen har fåttfyra rader.I vår januarimotion föreslog vi bl.a. en nystart förKultur i skolan-projektet. Detta förslag harriksdagen sagt nej till. rapporterarKulturrådet om t.ex. en skola i där ettmusikprojekt förvandlat en problemskola till enkulturskola.Vi socialdemokrater tror på kulturens möjligheteratt förändra, och vi anser att möjligheterna att tadel av, och själv delta i, olika former av kultur är avavgörande betydelse. Vi anser att kulturen är en avde viktigaste krafterna för att ungdomarskreativitet inte skall få utlopp i destruktivaaktiviteter.Herr talman! Givetvis står jag bakom samtligasocialdemokratiska reservationer, men för att intebelasta denna kammare tidsmässigt yrkar jag bifallendast till vårt alternativa förslag till riktlinjer,reservation 1, samt till reservationerna 2 och 3.Anf. 158 (nyd):Herr talman! Till att börja med ber jag att få yrkabifall till våra reservationer. Jag nöjer mig medreservationerna 7, 12, 14 och 15.Det är ljusa kvällar ute. kommerhela 130 000 ungdomar ut på dagensarbetsmarknad. De möts av en kylig attityd fråndenna församling. De lösningar som presenteras ärbara kortsiktiga tankar. T.ex. det förslag somSocialdemokraterna nämnde, nämligen attungdomarna skall få gå arbetslösa högst 100 dagar.Men det är inte jobb de får; det är sysselsättning.Det blir ytterligare prolem för ekonomi.Ungdomarna vill finna sin identitet. De vill hittasina egna uppgifter. De vill hitta sitt eget arbete.Hur ser verkligheten ut? Ja, trots dennaungdomsproposition råder i denna kammare ettnästan kompakt hjärnrumpemotstånd. Ingenverkar inse att det behövs totalt nya lösningar. Vi har 130 000 ungdomar som ståroch väntar utanför dörren! Före dem stårytterligare 80 000.Man kanske får titta på lösningen med flexibellivsarbetstid. Det behövs en flexibilitet i samhället.Som det ser ut går det inte att hålla på medtrollerikonster. Man måste helt enkelt tala om att vihar en generation som måste in påarbetsmarknaden. Men då måste några lämna den.Vilka är det då som skall lämna arbetsmarknaden?Antalet arbeten ökar inte i den takt som det härskulle vara fråga om. Hur vi än vrider och vändeross, ökar inte omfattningen av arbetsmarknadenmed sådana siffror.Det är därför rimligt att föreslå att de som är 55 åreller äldre får möjlighet att lämnaarbetsmarknaden med en grundpension. Det måsteberedas plats för ungdomen. Den kostnaden har viändå på grund av förtidspensioner och allaersättningar som lämnas till dem som är elleräldre.