prot · GI0943 · 1994-12-15 00:00:00 — Därför är det väldigtviktigt att ansträngningar görs för att den här viktigatrafiken skall kunna fortsätta.Också flera av kommunerna längs den här sträck-an engagerar sig i frågan. Länsstyrelserna i och i har tagit fram enstudie, en utredning, som visar att den här sträckankan bli företagsekonomiskt lönsam. När man väger inde olika miljöpolitiska aspekter som vi måste ta hän-syn till i trafikutskottet blir den därmed också inteminst samhällsekonomiskt lönsam.Den här studien visar på en lösning som innehållerett helt nytt tågupplägg med ett nytt tågmaterial somkan nyttjas både dag och natt. Detta upplägg ärmycket intressant på grund av att man genom enlångsiktig uppläggning inte skulle behöva belastastatsbudgeten. Det är ju långsiktiga beslut som vimåste lära oss att fatta, inte minst i trafikutskottet.Jag tycker att denna studie måste kunna utvecklasvidare så att vi kan se om man kan hitta nya formerför att bedriva en kombinerad nattågstrafik och dag-trafik. Det är precis det som denna lösning går ut på,att man kombinerar användningen av vagnmaterialetpå ett effektivt sätt. Då är min fråga till socialdemo-kraterna:Hur kan det vara ekonomiskt intressant att förstlägga ner och sedan göra en utvärdering av dennastudie och också - som man skriver i betänkandet -det trafikpolitiska beslut som fattades 1988? Om manförst lägger ner och sedan utvärderar, hur kan man dåtro att man skall kunna komma tillbaka igen? Dethåller inte för mig. Därför vore det bra om vi kundelugna de människor som är oroade för detta och somär intresserade av att den här trafiken kan fortsätta. Deborde kunna få ett klart och tydligt besked, utifrån denhär behandlingen av trafikutskottets betänkande nr 6,om att den här trafiken skall fortsätta, att SJ får detuppdraget. Vi har förslag till lösning i motionen frånCentern. SJ måste få detta tydliga uppdrag och dennatydliga uppgift. På lång sikt får kostnaden tas från SJ:ssamlade totala resultat.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 1och i övrigt till hemställan i betänkandet.Anf. 109 ():Fru talman! Det är med förvåning och stor besvi-kelse som jag tagit del av socialdemokraternas age-rande i frågan om köp av interregional persontrafik.Min förvåning grundas på att socialdemokraterna iriksdagen tidigare, när de var i opposition, uttrycktesitt stöd för den angelägna nattågstrafiken från Gävleöver till och Malmö.Min stora besvikelse grundas på att vi nu intelängre närmar oss ett genomförande av den av riksda-gen beslutade trafikpolitiken. beslutadesom progressiva trafikpolitiska principer som utveck-lats genom beslut och 1988. Våra beslut skallmedverka till att vi får den trafik som är samhällseko-nomiskt lönsam eller regionalpolitiskt motiverad.Om vi fortsätter att utgå från ett företagsekono-miskt perspektiv kommer vi att få onödigt mycketmiljöskador och trafikolyckor. Vi måste få det sam-hällsekonomiska perspektivet att slå igenom på ettsådant sätt att den som beslutar om en resa eller engodstransport faktiskt betalar marginalkostnaden.Propositionens resonemang om vad som är före-tagsekonomiskt försvarbart och om det statsfinansiellaläget leder faktiskt till en alltmer ineffektiv fördelningmellan trafikgrenarna till järnvägens nackdel. Detta äroacceptabelt.Fru talman! Jag har gått tillbaka i riksdagstrycketoch tittat på trafikutskottets betänkande 1987/88:13,som innehåller bakgrunden till beslut. Ut-skottet var tämligen enigt om trafikpolitikens mål,men i en klok och framsynt reservation från bl.a.folkpartisterna framhåller man som sin mening att deförslag som presenterades i den aktuella propositioneninte skulle leda till att målen uppnåddes.Vi har faktiskt under många decennier haft enmycket stor skillnad mellan verklighet och principertill nackdel för miljön och trafiksäkerheten. Jag villdärför uppmana kommunikationsminister att mycket allvarligt överväga hur vi äntligenskall kunna förverkliga en effektiv trafikpolitik byggdpå redan fattade principbeslut.Den av tidigare riksdag beslutade avregleringeninnebärande konkurrens på spåren var ett värdefulltsteg mot en effektivare trafik. När nu socialdemokra-terna återinför monopol för missarvi en möjlighet till förnyelse och utveckling.Jag kan inte tro annat än att ett samhällsekono-miskt synsätt i kombination med konkurrens på spå-ren skulle leda till att bl.a. de omdiskuterade nattågenmellan , och /skullebli kvar som ett effektivt transportmedel för mångaolika behov. Behoven finns av snabba godstranspor-ter, tjänsteresor och billiga privatresor. Ofta glömmerman bort studerande och andra som veckopendlareller gör enstaka privatresor, som ingalunda har rådatt flyga och därför ofta utgör en trafikfara med långanattliga bilresor.Regeringen måste återkomma med ett beslutsun-derlag som gör det möjligt att fastställa en kostnads-ram som bygger på samhällsekonomiska övervägan-den så att vi kan gå mot en mer optimal fördelning avtrafiken på olika trafikslag. Därför yrkar jag bifall tillreservation 2 i trafikutskottets betänkande.Att en lämplig kostnadsram för trafikåret 1995skulle vara just bara för att denvar året innan är faktiskt absurt.Det blir än mer oacceptabelt att fastställa regeringensförslag att riktlinjerna trafikupphandlingskulle vara samma belopp. Det är naturligtvis 1988års trafikpolitiska principer som måste vara utgångs-punkten för framtida förhandlingar. Regeringen måstese till att ta fram samhällsekonomiska kalkyler somunderlag för framtida beslut. Därför yrkar jag bifalltill reservation 6 i trafikutskottets betänkande.Anf. 110 TALMANNEN:Jag vet hur engagerade kammarens ledamöter ochmedborgarna är i just dessa frågor. vill jagav det skälet framhålla hur viktigt det är att vi hinnerfärdigt till . Annars kommer detta ären-de att behandlas sist efter vote-ringarna och de ärenden som står upptagna på mor-gondagens lista.Anf. 111 ():Fru talman! Jag skall göra talmannen tillfreds-ställd. Jag skall inte tala i åtta minuter som jag hadeplanerat, utan jag skall korta ner mitt anförande. Mendet gör jag inte av det skälet som talmannen anförde,dvs. att jag skulle vara rädd för att vi skall hålla påunder fredag eftermiddag.Detta är en ofta återkommande diskussion i trafi-kutskottet. Vi har diskuterat upphand-lingen av persontrafik. Vi är egentligen alla överensom att en upphandling bör ske. Men vi är väldigtdåliga på att satsa pengar på en sådan. Många gångerhar motiveringen varit att man skall se tillbaka på1988 års trafikpolitiska beslut, som det ännu integjorts någon riktig utvärdering av.Man talar om att köp av persontrafik skall ske avbåde regionalpolitiska och miljöpolitiska skäl. SJ:strafik på de olönsamma järnvägarna drivs framför alltav regionalpolitiska skäl. Människor skall ha möjlig-het att ha tillgång till pendlingstrafik.Här talas också om förändring av direktiv. Deborgerliga partierna som stod bakom trafik-politiska beslut har inte varit angelägna att ändra pådessa direktiv. Därför går det inte riktigt ihop när desäger att direktiven skall ändras utan att man kommermed konkreta förslag.Samtidigt har man också sagt att SJ skall gå medvinst. Då blir det ännu svårare. Man vill att trafikenskall gå med vinst, men man vill inte tillskjuta pengar.Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till reserva-tion 3 i detta betänkande, där vi från Vänsterpartietför det första inte är överens när det gäller 1988 årstrafikpolitiska beslut och för det andra vill tillskjutapengar. På det sättet tror vi att vi kan upprätthålla denhär trafiken.Anf. 112 ():Fru talman! Jag skall också, som , försöka leva upp till de önskemål som fru tal-mannen hade och uttrycka mig på sådant sätt att jaginte drar på mig alltför många repliker. Jag tänkerändock försvara trafikutskottets majoritets synpunkteri årets version av upphandlingen av olönsam järnvägs-trafik, ett kärt återkommande ämne här ikammaren.Jag skulle vilja börja med att , Len-nart Fremling och i viss mån även har en åsikt som helt skiljer sig från vad den varför . Man kan tycka att sent skall syndarenvakna. Hade ni lyssnat på socialdemokraterna för ettår sedan, hade vi inte behövt någon debatt över huvudtaget . Då hade vi haft långsiktiga upphandlingarav den här trafiken. Då hade vi inte behövt haden här upphandlingsdiskussionen. Men det är så dagsatt vakna till på den kanten.Låt mig, fru talman, något beröra bakgrunden tillatt vi har den här diskussionen. Om vi kommer ihågrätt vet vi att SJ genom många och långa år har gåttmed stora förluster. Efter det att Socialdemokraternafick gehör för sina förslag om en uppdelning av Sta-tens järnvägar till ett banverk och ett affärsdrivandeverk har vi fått ordning på SJ:s verksamhet. Helt kortkan jag säga att SJ har gått från i stort sett miljardun-derskott till svarta siffror i SJ:s bokföring numera. Detger helt andra förutsättningar att diskutera vad som ärolönsam järnvägstrafik. Jag som många andra kanockså tänka mig tanken att det inte kan vara motiveratatt diskutera en enskild järnvägssträckning, som i detförslag som vi nu behandlar. Det har tidigare upp-handlats en liten del av trafiken mellan viaKarlstad och till . Vi i trafikut-skottet förutsätter att tågtrafiken skall vara kvar mel-lan och , och då måste ju tågen passe-ra dessa orter. Varför skall det egentligen behövaupphandlas? Vi förutsätter att detta kommer att fort-sätta.För att korta ner mitt anförande skall jag redan nubemöta de påståenden som mina kolleger kom medinledningsvis.Birgitta började med att säga att propo-sitionen är en återställare och att konkurrensenstrypts. Jag tycker att det var magstarkt. Jag vet intevar återställaren sitter. Någon konkurrens har intestrypts heller, utan förhandlingsmannen har full möj-lighet att upphandla i konkurrens. Detta kan jag riktatill även , som påstår att det är rentmonopol. SJ har varit billigast för förhandlingsman-nen.Karin frågar om jag kan säga ja ellernej till fortsatt sovvagnstrafik mellan /Borlängeoch söderut, mot och . Jag kan intesäga ja eller nej. kan inte heller säga jaeller nej. Vi har 1988 beslutat att tågtrafiken sköts avSJ, det affärsdrivande verket. Vi kan inte styra vilkentågtrafik som körs, men vi kan ha önskemål. Det hadevi från socialdemokratisk sida . Vitalade också om hur det skulle kunna finansieras. Mendå ville inte och - ingen på denborgerliga kanten - vara med. Sent skall syndarenvakna som sagt.Vi förutsätter att SJ med de trafiklösningar som SJnu talar om och de svarta siffror som vi nu ser bör hauthålligheten och inte nu försvåra förutsättningar fören god framtida järnvägstrafik i det här landet. Visocialdemokrater förutsätter som sagt att vi behållerden tågtrafik som vi nu har tills vi har fått den utred-ning som borgerligheten har vägrat oss tidoch som kan undersöka hur tågtrafiken skall vara i dethär landet i framtiden.Med det yrkar jag bifall till utskottets hemställan isin helhet och avslag på samtliga reservationer.Anf. 113 () re-plik:Fru talman! Jag måste kommentera det säger. Han påstår att vi driver en helt annan linjenu än vad vi gjorde . Jag uppfattar attjag och vi liberaler driver en konsekvent linje. Jag villockså framhålla att förra regeringen med kommunikationsminister har satsat bra på järn-vägen. Trafiken har också kunnat bestå, även om denvar omdiskuterad.Jarl talar om olönsam järnvägstrafik utanatt definiera om den är olönsam företagsekonomiskteller samhällsekonomiskt. Jag tycker att det är litetbeklagligt. Det är viktigt för oss att använda de rättaorden. Det är viktigt att framhålla att den trafik somskall upphandlas skall vara samhällsekonomiskt lön-sam. Men den är företagsekonomiskt olönsam. Viupphandlar den inte därför att den är olönsam, utan viupphandlar den därför att den är samhällsekonomisktlönsam. Det bör vi framhålla.Man kan inte, när det gäller monopol, inte kommaifrån att socialdemokraterna nu återinför ett monopolför , som innebär att vi missar enmöjlighet till förnyelse och utveckling. Det tidigarefattade beslutet om avreglering gav vidare ramar förförnyelse och utveckling. Det gav bl.a. möjligheter förlänstrafikbolagen att upphandla trafik som går både pålänsbanor och på stomnätet. Den möjligheten kommernu att förhindras. Ett konkurrerande företag kan inteerbjuda trafik på stomnätet, där får SJ monopol. Detär beklagligt och minskar alltså möjligheterna tillförnyelse och utveckling.Anf. 114 () replik:Fru talman! ifrågasätter under-laget för förhandlingsmannen när det gäller att bedö-ma vad som är s.k. olönsam trafik. Jag tror att LennartFremling mycket väl förstår vad det är vi talar om, förhan har jobbat med trafikpolitiska frågor en längre tid.Han jobbade med trafikpolitiska frågor även underförra mandatperioden som suppleant i trafikutskottet.Han borde ha förstått att det var den majoritet som dåsatt som lade fast direktiven för den upphandling somvi nu talar om. Det är inte socialdemokratisk politiksom ligger bakom direktiven till förhandlingsmanneni den här upphandlingen utan den borgerliga politiken,med bl.a. och i spetsen.Lennart Fremling säger att vi återinför monopolet.Det ligger en liten sanning i det. Vi har ju inte - gud-skelov - släppt loss någonting . Hur skulle det hasett ut om vi hade kört i kapp med olika tågsätt pådessa järnvägar, och hur skulle det då ha sett ut på dens.k. olönsamma järnvägssträckningen om vi skulle hahaft fri konkurrens där! Det är väl ingen som villkonkurrera om olönsam verksamhet, . 115 () re-plik:Fru talman! Uppdraget var ju också att göra enövergripande översyn av nattågstrafiken. Då får manutgå från att det skulle grundas på de trafikpolitiskaprinciper som fattade beslut om 1988, dvs.att man skulle få klart för sig vilken samhällsekono-misk lönsamhet och regionalpolitisk betydelsenattågstrafiken har. Det menar jag att vi inte tillräck-ligt tydligt fått klart för oss.Anf. 116 () replik:Fru talman! Vad säger är allde-les riktigt. Vi skulle ha fått en sådan översyn. Menvem skulle ha kommit med denna översyn, LennartFremling? Jo, den borgerliga regeringen.Det underlag som vi har att arbeta efter, och det ärutifrån detta underlag som regeringen lagt sitt förslag,överlämnades månad till regeringen.Till vilken regering? Jo, till den borgerliga regeringen.Jag tycker därför att i det här falletinte skall slå ned på Socialdemokraterna. Skäll i stäl-let på den dåvarande regeringen och rannsaka detegna sinnet, !Som jag sade inledningsvis: Sent skall syndarenvakna.Anf. 117 () replik:Fru talman! Först kan vi väl, , konsta-tera att vi är överens om att den stora satsningen frånden borgerliga sidan på järnvägstrafik under den se-naste regeringsperioden måste vara en mycket,mycket bra satsning - en satsning som innebär att viför fram järnvägstrafiken. Det vill jag självklart att viskall fortsätta med.Vi i har inte på något sätt ändrat uppfatt-ning. Vi har alltid försvarat nattågstrafiken och, inteminst, den speciella linjen /, vilken vi diskuterar här . Detär oerhört viktigt att ha en förbindelse diagonalt övervårt land och även i riktningen norr-söder. Det ärviktigt för att vi skall nå det mål som vi gärna villuppnå, dvs. att allt fler människor skall inse att tågetär ett alternativ.Jarl menar att vi här inte kan säga ja ellernej till att den här förbindelsen kan vara kvar. Menindirekt måste väl erkänna att han därmedsäger nej. Vi vet ju hur planeringen ser ut.TM 95 inrymmer inte detta. Men det är det jag gärnavill. Jag vädjar här till Socialdemokraterna: Om niverkligen vill ha kvar nattågstrafiken, ge då SJ i dethär läget en tydlig beställning så att man planerar ochlägger in det långsiktiga program som det ändå finnsklara förslag om och som ger lönsamhet ! Dettaskall inte behöva urgröpa SJ:s kommande överskott.Jag skulle gärna vilja ha ett besked från att vi härifrån kan ge den signalen.Anf. 118 () replik:Fru talman! Jag tycker att det skulle vara trevligtom vi här i kammaren kunde ge sådana signaler. Mendå måste vi gå tillbaka till den period långt före 1988då vi gick ifrån att vi här i kammaren voterade om påvilka järnvägslinjer trafik skulle gå. Det är en omöj-lighet, , att gå tillbaka till det.Jag kan hålla med om att det har gjorts investe-ringar i järnvägstrafiken. Majoriteten säger ju det ibetänkandet när vi förutsätter att trafiken samordnasmed de ställen där investeringar har gjorts. Vi kan juinte investera på ett ställe, medan vi kör trafik på ettannat ställe.Sedan måste jag gå i polemik med hon säger att man i inte ändrat uppfatt-ning. Jag har kanske suttit med litet för länge i trafi-kutskottet. Jag satt ju med där . Då var man iCentern mycket järnvägsvänlig. Man var ocksåmycket järnvägsvänlig under perioden 1988-1991.Man tävlade med om att vara mest järn-vägsvänlig. Men fanns inteCentern med på den arenan. Hade varit meddå, skulle de här frågorna ha varit lösta under förramandatperioden.Nu har vi förutsatt att SJ har uthållighet och klararnattågstrafiken på sträckan tills bättrefordon kan anskaffas även där uppe. Då kan vi kom-ma ifrån att vi så att säga har hotellrum som rullarutefter järnvägarna.Anf. 119 () replik:Fru talman! Jag vill utnyttja tillfället att återigenhär i kammaren betona att är ett järn-vägsvänligt parti. Vi har medverkat till en prioriteringav stora investeringsanslag just på järnvägens område,och vi vill gärna fortsätta att göra det.Jag är gärna optimistisk och tar således på orden. Jag understryker att SJ är uthålligt ochser att en fortsatt trafik på nämnda sträcka på lång siktskulle ge ett samhällsekonomiskt utrymme.Det är bra om vi kunde vara samsynta i det avse-endet. Men visst finns det ett "men" i kanten här. Jagtror att innerst inne förstår att SJ inte görden här prioriteringen i dag.Jag vill klart motsäga den kommentar som vi nysshörde, nämligen att dom där uppe eventuellt någongång skulle komma på kö och få bättre och intressan-tare järnvägsvagnar. Vad är det för prat? Vi måste juse landet som en helhet och tycka att sträckan och söderut också är berättigad till de nyavagnar som SJ sammantaget kan investera i.Återigen, : Vart tog vallöftet vägen? Vivet ju att Socialdemokraterna gick ut med löftet ivalrörelsen att den här trafiken skulle vara kvar.Anf. 120 () re-plik:Fru talman! Vi talade tidigare, , omkonkurrens och monopol. Trafikhuvudmännen hand-lar trafik för ungefär 2 miljarder, dvs. har huvudmännen ikonkurrens kunnat upphandla länstrafik för ungefär100 miljoner kronor.Jag vill ta upp ett konkret exempel på hur den härkonkurrensen inte kan fungera. Länshuvudmännenligger i startgroparna när det gäller att köpa materielför . Men plötsligt kan de inte få köpa in sigpå hela sträckan - t.ex. sträckan , där man skall upphandla tågtrafik i kon-kurrens.Får man inte ett s.k. integrerat tågupplägg, innebä-rande att man får köra hela vägen, kan man alltså intebörja konkurrera. Då blir det bara ett regionalt alter-nativ. Vi får dåliga resmöjligheter, och konkurrensenfungerar inte.Jag vill också ta upp frågan om hur vi harställt oss till detta. vet säkert mycket bätt-re än jag att vi vill ha en helhetsbedömning av trans-portproblemet. Det handlar inte om att säga att detmed nödvändighet är järnväg som förhandlaren skallinköpa.Vi menar att man först när man valt trafikslag kanveta vad det är som skall upphandlas. Jag tycker de-finitivt att man ibland inte skall inköpa järnväg utan istället buss, taxi, båt eller kanske t.o.m. flyg - bero-ende på kundströmmar och kostnadseffektivitet.Jag tycker alltså att det är viktigt att det är trans-portlösningar vi skall köpa, inte järnväg. Det är jutransportlösningarna som är viktiga. Det är farligt attbinda sig för spår.Anf. 121 () replik:Fru talman! Först vill jag säga att det är riktigt inte kan upphandla trafiken på stomnätet. Tyvärrvar det ett alltför dåligt förslag som kom från denförre kommunikationsministern. Det gick inte att göraen s.k. vettig trafiklösning totalt över landet med detförslaget. Därför har vi socialdemokrater sagt attförslaget måste omarbetas. Det skall omarbetas snabbtså att det finns förutsättningar till viss upphandlingäven på stomnätet. Detta fanns med i de socialdemo-kratiska förslagen redan under den förra mandatperio-den. Vi inser att man måste ha flexiblare lösningar förjärnvägstrafiken om den skall fungera.Jag kan hålla med om att vi skallha en helhetssyn på transportområdet. Det är just detvi socialdemokrater har efterlyst . Då hadedet gått trafikpolitiska beslut.Det beslutet sade att en utvärdering skulle göras . Vi socialdemokrater har efterlyst denna utvär-dering. Vi har inte fått den. har vi en ny kommu-nikationsminister. Hon har på den här korta tidenhunnit med att skriva ett direktiv till en kommissionsom skall undersöka detta. Sedan får vi gå vidare ochse hur det är möjligt att ha flexiblare järnvägstrafikhär i landet.Anf. 122 () re-plik:Fru talman! Jag vill fråga vad vi skallsäga till dem som försöker upphandla materiel införkommande period. Skall vi säga att de skall lägga nerdiskussionerna och förhandlingarna kring inköpen?Hur länge skall de behöva vänta? Är det ett, två ?Anf. 123 ():Fru talman! Innehållet i propositionen innebärminskade anslag för köp av interregional persontrafik.Det i sin tur medför naturligtvis risk för nedläggningav vissa turer på linjer som inte är företagsekonomisktlönsamma. Ett tåg som genom den här propositionenär i farozonen - något som oroar oss som bor i övreNorrland - är ett tåg som trafikerar sträckan och som är av oerhört stor betydelse för turis-men.Dessutom diskuteras en eventuell nedläggning avnattåget på sträckan norr om talman! är ett avlång land och det ärstora skillnader mellan de norra och södra delarna avlandet. I övre , där vi har stora avstånd mel-lan tätorterna inom regionen, är vi oerhört beroendeav goda kommunikationer. Om tågtrafiken drabbasoch turtätheten minskar, eller i värsta fall om någonlinje helt läggs ned, innebär det stora svårigheter föross. Redan avregleringen av flyget fick mycket nega-tiva konsekvenser.För att kunna utveckla näringslivet i vår regionoch skapa nya arbetstillfällen måste vi kunna erbjudasnabba och säkra transporter.När skogsnäringen, gruvdriften och vattenkrafts-utbyggnaden var det som sysselsatte större delen avden arbetsföra befolkningen i var järnvä-gen viktig för råvarutransporterna. kan vi intelängre se järnvägen som ett transportmedel för fraktav råvaror från norra till de södra delarna. är järnvägen lika viktig för persontrafiken.Den näringsgren som håller på att bli en avvåra viktigaste i är turistnäringen. För turis-men är persontrafiken med järnväg i det närmaste avavgörande betydelse. I , och Jokkmokkt.ex. satsar man stora belopp på marknadsföring föratt främja turistnäringen och därigenom skapa nyaarbetstillfällen. För kommunerna i övre Norrlandsinland är varje arbetstillfälle av största betydelse. Enförsämring av kommunikationerna innebär ett stortbakslag i kommunernas ansträngningar att rädda nä-ringslivet.Kommunernas resurser kommer inteatt öka, snarare tvärtom. Det innebär att kommunernamåste prioritera kärnverksamheterna, vilket medföratt möjligheten att satsa resurser på att skapa nyaarbetstillfällen kommer att minska, eller helt försvin-na.Det finns inga som helst förutsättningar för kom-munerna att enskilt medverka ekonomiskt för attbibehålla persontrafik på företagsekonomiskt olön-samma linjer.Fru talman! I och med inträde i EU in-förs nya begrepp i regionalpolitiken. Kommunerna inorra inland ingår i mål 6-området. Dekommuner som jag nämnde är tre av de fyrtiotresom ingår i det området.Just nu pågår ett gemensamt arbete kring ett pro-gram som skall ligga till grund för ansökningar ur deregionala fonderna inom EU. Infrastrukturen är ett avde fem områdena. Det är ingen tillfällighet att kom-munerna har valt just infrastrukturen. Det är ett områ-de som måste lyftas fram och ytterligare förstärkas.En förutsättning för att komma i åtnjutande av EU:sstrukturfonder är additionalitet, dvs. staten måstetillskjuta lika mycket medel som man ansöker om.Jag är väl medveten om den statsfinansiella situa-tionen och att snart sagt alla områden kommer attdrabbas av besparingar.