prot · GI0910 · 1994-10-18 00:00:00 — När genomgången avavtalen har slutförts och möjliga handlingsalternativdiskuterats i regeringen är jag beredd att återkommatill i ärendet.Anf. 211 ():Herr talman! Först vill jag gratulera önska henne all framgång i sitt viktiga värv somkommunikationsminister.Sedan vill jag tacka för svaret. Problemet är inte blir särskilt mycket klokare efter att halyssnat på svaret.Kommer regeringen att riva upp avtalet i enlighetmed den väldigt ensidiga slagväxlingen undervalrörelsen, då man hamrade in detta budskap?Kommer man att göra det, oavsett vad det kostar?Eller kommer man - jag hoppas att jag kan tolka InesUusmanns svar på det sättet - att noggrant och medett öppet sinne studera avtalet och densamfinansieringslösning som faktiskt minimerarkostnaden för staten, som ger snabba, miljövänligaförbindelser till , inte bara frånStockholms central utan från hela landet?När jag läser och hör svaret får jag tyvärr intrycketatt man inte är medveten om att bara 6 tåg i timmenomfattas av det här trafikeringsmonopolet, att mellan12 och 14 tåg har möjlighet att köra, förandra operatörer, exempelvis den som körpendeltågstrafiken i , ,, SJ:s snabbtåg, SJ:s intercitytåg etc.Jag hoppas att kommunikationsministern är bereddatt studera detta med ett mera öppet sinne, närvalrörelsen nu är slut, och att hon inte fortsätter dennaensidiga ideologiska kamp mot den här lösningen,som faktiskt är väldigt bra och som minimerarkostnaderna för staten.Anf. 212 ():Herr talman! Jag vill börja med att tacka för svaretoch också önska lycka till i sinkommande yrkesutövning.Det gläder mig att regeringen kommer att se överen integrering och samordning av tågtrafiken iMälardalen, där även kommer att ingå.De lokala trafikbolagen runt och dekommuner som gjorde bedömningen att de ville satsapengar just på tåg i byggde sinaställningstaganden på att även skulleintegreras i det här järnvägsnätet. De gjorde det medsyftet att människor på ett smidigt och enkelt sättskulle kunna åka från regionens alla delar utan attbehöva byta tåg eller trafikbolag.Man satsade pengarna därför att man trodde på ensamordnad tågtrafik i , där vinstdrivandedelar skulle bära mer olönsamma delar. På så sättskulle man få en så billig och miljövänlig lösning sommöjligt. När regeringen sedan säljer ut Arlandadelen,före valet, skapas det en väldig osäkerhetbland kommunerna om den framtida kollektivtrafiken.Jag hoppas verkligen att regeringen kommer attriva upp avtalet när man har sett över de här delarnaav avtalet.Anf. 213 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det pågår en konstruktiv diskussionmellan regeringen, Tåg i , , SLoch SJ men också mellan regeringen och konsortiet.När den diskussionen är avslutad, vilket inte kommeratt ta många veckor, återkommer jag med mer beskedtill . Det vore fel att lämna ut deintressenter som är involverade i diskussionen. Jagkan bara säga att de gör vad de kan för att ikonstruktiv anda leva upp till det som vi i den nyaregeringen tycker är så angeläget, att vi skall integrerafjärrtågstrafiken, Mälardalstrafiken och Stockholmsläns lokaltrafik med Arlandatrafiken.Anf. 214 ():Herr talman! Jag tackar även för detta. Jag tyckeratt det låter väldigt hoppingivande. Dock blir jag litetorolig, för svar ger intrycket av väljer mellan i stort sett likvärdiga alternativ.Om regeringen skulle välja att riva upp avtalet,måste jag ställa frågan var kommunikationsministern iså fall har tänkt sig att ta fram de ytterligare ca 3miljarder kr som behövs. Är det nya pengar som skallkomma genom nya beslut i denna riksdag? KommerGöran att ha med detta i sitt kommandepaket? Eller skall det tas ur stomnätsplanen? Är detBotniabanan som skall få stryka på foten eller är detdelar av , ellerSvealandsbanan? Var har ni i så fall tänkt er att tafram dessa pengar? Detta är ju ett element somverkligen måste finnas mycket högt på dagordningenvid de diskussioner som kommunikationsministernhär berättar om.Anf. 215 ():Herr talman! För mig är det självklart attkollektivtrafiken till största delen helt enkelt skallvara i offentlig regi, så att vi kan samordna delarna påett för alla parter bra sätt. Jag har svårt att tänka migatt ett privat bolag skulle stödja övriga delar iMälardalsregionen. Därför är det självklart att dettaavtal skall rivas upp.Kan ge några signaler om hurmycket det skulle kosta att lösa avtalet, på både kortoch lång sikt?Anf. 216 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag vill tacka för rådet från dentidigare kommunikationsministern. Vi vet alla att detstatsfinansiella läget i är mycket prekärt. Dethandlar också om att få en lösning som på riktigt långsikt främjar hela tågtrafiken i denna mycket intensivadel av , där det bor väldigt mycket folk. Viskall komma ihåg att av befolkningen bor inom15 mils radie från . Detta gör att vi finnerdet oerhört angeläget att vi här får upp folk på spåren.Detta är min och regeringens ambition. Hur vi skalllösa problemen som uppstått med skalljag be att få återkomma till.Anf. 217 ():Herr talman! tycker att det haruppstått problem med . Jag menar attproblemen möjligtvis skapas hemma i den ideologiskakammaren, om man inte gillar just den här typen avlösning. Jag vill påminna om att det är exakt sammatyp av lösning som har valts av en tidigaresocialdemokratisk lösning när det gällerÖresundsförbindelsen, dvs. ett statligt bolag som heltoch hållet håller i avgiftsfinansieringen. Samma sakgäller för övrigt för Stockholmsleden.Jag måste slutligen fråga : Har ni ide överläggningar som uppenbarligen pågår ocksåfunderat över hur som internationellavtalspart skulle komma att påverkas om regeringenav ideologiska skäl väljer att riva upp detta avtal. Hurkommer det att påverka alla investeringar ochmöjligheten att få offerter från andra länder framöver?Anf. 218 ():Herr talman! Jag vill än en gång tacka för svaret.Jag hoppas att regeringen kommer fram till sammaställningstagande som jag.Anf. 219 Kommunikationsminister ():Herr talman! Slutligen, , är detsjälvklart att vi diskuterar också frågan omupphandlingstrovärdighet i detta sammanhang. Det ären av de frågor som naturligtvis vägs in.Överläggningen var härmed avslutad.55 § Svar på fråga 1994/95:18 omtrafikeringsmonopolet på järnvägenAnf. 220 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig om jagavser att återinföra trafikeringsmonopolet påjärnvägen.Vi har under föregående mandatperiod i utskottettydligt redovisat vår syn på den dåvaranderegeringens förslag till avreglering avjärnvägstrafiken. Ansvaret för de stora och för helalandet viktiga trafikströmmarna på stomnätet bör,enligt vår mening, även fortsättningsvis finnas hos ettsamhällsägt företag. Vi har dock pekat på attförutsättningar finns för en begränsad öppning avjärnvägsmarknaden för konkurrens.Regeringen står fast vid denna syn. Jag kommersnarast möjligt att återkomma till med enproposition med denna innebörd.Anf. 221 ():Herr talman! Jag vill tackakommunikationsministern också för detta svar. Detslår knappast omvärlden med häpnad, utan det varganska förutsägbart.Men det som förbryllar är att ärberedd att introducera konkurrens på de olönsammalinjerna men inte på stomnätet. Man skulle kunnaförstå en sådan politik, om steget togs fullt ut med ensatsning på korssubventionering som denvänsterpartistiska riksdagsledamoten tidigareefterlyste när det gällde . Vinsterna fråntrafikstarka linjer skulle alltså subventionera detrafiksvaga. Men så är det ju inte alls tänkt i detta fall,utan här är det tänkt att staten skall få en avkastningpå SJ:s kapital genom att behålla ett monopol. Mantror att man skall få ut en maximaltrafikpolitisk effekt.Det andra problemet är att den trafik somlänstrafikhuvudmännen handlar upp -länstrafikhuvudmännen är landstingen, dvs. dehuvudmän som har ansvaret för vård och omsorg ilandet - bara kan handlas upp om inte en länsgränspasseras. Är detta ett modernt och logiskt sätt attlägga upp trafiken för ett järnvägssystem, där vi nugör den största investeringen ? Det ärfråga om fullständigt artificiella uppdelningar av varman kan handla upp i konkurrens och var det ärmonopol. Ta bara sådana operatörer som de somdriver pendeltågstrafiken här i , trafiken pålänsjärnvägarna osv. Detta framstår som en gåta.Hur blir det med ? Skall även dettamonopol återinföras? Vi vet att kostnader förmalmtransporter sjönk med över 220 miljoner kronorom året när de fick trafikeringsrätten. Vi vet också attdetta gav råg i ryggen för de gigantiska investeringarsom nu sker i en ny huvudnivå och i det nyapelletsverket Det hade icke skett omtrafikeringsmonopolet på hade bestått.Anf. 222 Kommunikationsminister ():Herr talman! Som jag har sagt i mitt svarkommer vi att lägga fram en proposition i riksdagensom handlar om en omprövning avavregleringsbeslutet. Vi kommer då också att beaktade särskilda förutsättningar somlänstrafikhuvudmännen har, t.ex. när det gällerVästkustbanan och Tåg i Mälardalen.Anf. 223 ():Herr talman! Det innebär alltså att ni för vissalinjer där det finns problem är beredda att gå in meden speciallagstiftning som går emot de ideologiskahuvudprinciperna. Men resten av järnvägsnätet skallalltså lida av en gammaldags regleringspolitik med ettmonopoltänkande, som gör att trafikutbudet minskaroch priserna hålls uppe. Detta kan inte vara rimligt.Finns det andra avregleringar som den förraregeringen har genomfört inomKommunikationsdepartementets område som ni ocksåhåller på att rulla tillbaka, som exempelvisavregleringen av inrikesflyget? Skall staten också därenligt samma ideologiska princip ta ansvaret för detrafikstarka linjerna och ha någon sorts monopol pådetta och se till att trafikförsörjningen fungerar? Det skulle i så fall vara logiskt. Jagär väldigt tveksam till om regeringen, när man sättersig ner och funderar igenom detta, verkligen kommeratt riva upp avregleringen av järnvägen.Avregleringen är föredömet för hela Europasjärnvägstrafik i dag.Anf. 224 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag hade inte funderat på attåterinföra regleringen av luftfarten, men jag kanskeskall tacka för tipset.Anf. 225 ():Herr talman! Inför detta har jag ingenting atttillägga.Överläggningen var härmed avslutad.56 § Svar på frågorna 1994/95:21 och 29 omtrafikens infrastruktur i , m.m.Anf. 226 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig vad jagavser att vidta för åtgärder för att förbättra trafikensinfrastruktur i . har frågat migom regeringen avser att ge besked om fortsattutbyggnad av till motorvägsstandard genom helaBohuslän. Jag besvarar de båda frågorna i ettsammanhang.Riksdagen har tagit ställning tillregeringens förslag till investeringar i trafikensinfrastruktur m.m. och tagit ställning förinvesteringsplaner för infrastrukturen.I investeringsplanerna anges de satsningar som ärplanerade , dvs. åren 1994-2003.För vägarna innebär investeringsplanen att 11 av de19 mil som väg E 6 i omfattar beräknas hauppnått angiven målstandard, dvs. motorväg, vidplanperiodens slut.Inom ramen för länstrafikanslaget pågårförbättringar av . Åtgärder på länsvägaringår även i denna plan. Därtill har särskilda medelför ytterligare åtgärder anvisats för såväl Bohusbanansom för länsvägarna.I har en överenskommelseslutits om infrastrukturutbyggnad för såvälkollektivtrafik som vägtrafik där huvuddelen avväginvesteringarna skall finansieras med avgifter.Totalt är det planerat att ca 14,5 miljarder skallinvesteras i infrastrukturen i underplanperioden.Regeringen har påbörjat beredningen avden kommande budgetpropositionen samt enekonomisk-politisk proposition. Med hänsyn till detsvåra ekonomiska läge landet befinner sig i måste idetta arbete varje utgiftspost noga granskas ochprövas. Innan arbetet med propositionen är avslutat ärjag inte beredd att ställa ut några löften om i vilkentakt de planerade investeringarna kan genomföras.Beslut i de arbetsplaneärenden som är föremål förregeringens prövning kommer att fattas när ärendenaär färdigberedda.Jag vill i detta sammanhang också påminna omriksdagens beslut att bifallatrafikutskottets betänkande 1993/94:TU16Trafikpolitikens mål. Beslutet innebär bl.a. att enkommission skall tillsättas med uppdrag att utarbetaen nationell plan för kommunikationerna i Sverige.Utgångspunkten skall vara att investeringarna ges ensådan inriktning att ett miljöanpassat trafiksystemsom bidrar till en ökad välfärd och tillväxtuppnås.Denna kommission skall även få till uppdrag att seöver planeringssystemet förinfrastrukturinvesteringarna, där de politiskastyrningsmöjligheterna skall stärkas.Regeringen avser besluta om direktiv,och därefter kan kommissionens arbete komma igång.Anf. 227 ():Herr talman! Jag vill först gratulera utnämningen som kommunikationsminister ochönska lycka till i arbetet.Jag fokuserar inte enbart på , herr talman, menjag vill börja där. E 6 genom har länge varitundermålig och orsakat många olyckor, långa restideroch speciellt dålig framkomlighet. Detförhållandet innebär naturligtvis att vi alla villförbättra vägens standard.Hur vill kommunikationsministern satsa de medelsom finns avsatta i planer ?Anf. 228 ():Herr talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret. Det går inte att uttolka på annat sätt än attdet var ett positivt besked för E 6:s framtid även sommotorväg.Europaväg 6 genom borde sedan längeha varit utbyggd till motorväg med hänsyn tagen bådetill trafiksäkerheten och miljöfrågorna. Många offerhar krävts på vägen . Tyvärr kommeringen kommunikationsminister till skott medvägbyggandet i fullt ut.Just nu arbetar sig maskinerna igenom denbergvägg som förre kommunikationsministern till attbörja med ville att trafiken skulle stoppa vid. Vibohuslänningar och vet inte mycket merom vad som skall hända efter det att detta arbete ärfärdigt. Det är det som oroar oss.Förre kommunikationsministern sade att det skulletillsättas en utredning för att se över om pengarnaskulle läggas på att fortsätta bygga i norra på att fortsätta bygga förbi . Det är detvi gärna skulle vilja ha besked om. Vad finns det förmöjligheter att fortsätta bygga sedan? Har denutredning som förre kommunikationsministern skulletillsätta över huvud taget kommit i gång?Vi vet att det är väldigt viktigt för attbygget kommer i gång - också urarbetsmarknadssynpunkt. Det är inte viktigt bara urtrafiksäkerhets- och miljösynpunkt att det blirmotorväg, utan även därför att det finns otroligtmånga människor som är arbetslösa just i dennaregion.Jag skulle vilja veta litet ytterligare om vad somhänder efteråt.Anf. 229 Kommunikationsminister ():Herr talman! När det gäller den arbetsplan omvägen förbi som diskuteras mycket harVägverket i uppdrag att komma in med särskildautredningar och värderingar. De värderingarna skall vise över och bereda. Det tar ytterligare ett antal veckorinnan vi kan komma med något besked, men vi skallgöra det så fort som möjligt. Vi är också medvetnaom att det är så som beskriver det: manbehöver få besked i . 230 ():Herr talman! Fyrstadskommunerna - ,, och - har tillsammansutarbetat en trafiköverenskommelse. Det innebär bl.a.utbyggnad av , , ochväg 161, . Det handlar också omtidigarelagd utbyggnad av dubbelspåret mot Norgegenom och upprustning av . Alltdetta berör mellersta Bohuslän.I en skrivelse angående investeringsplanenför infrastrukturen menade fyrpartiregeringen attlänsstyrelserna skulle utarbeta en regional trafik- ochmiljöanalys till grund för en samhällsplanering somjust främjar utvecklingen av ett miljöanpassattransportsystem.Kommer statsrådet att väga in resultatet av ensådan trafik- och miljöanalys i det fortsatta arbetet?Anf. 231 ():Herr talman! Jag är tacksam för svaret från frukommunikationsministern. Jag utgår från att frågankommer att ses över ordentligt. En majoritet, om änliten, av alla de instanser som har fått vara med ochyttra sig om förbifarten har yttrat sig för enbroförbindelse.Jag tror att det är väldigt viktigt att det fattas ettbeslut och att man får ett besked om vad som skallhända utanför . Diskussionerna går varma,och det råder oenighet i vissa frågor. Jag tycker att detär bra att det blir ett beslut. Jag kommer att avvaktaoch hoppas få besked om vad som kommer att hända idenna fråga . Jag tackar för svaret.Anf. 232 Kommunikationsminister ():Herr talman! Svaret på fråga är ja.Svaret till är att jag delar hansuppfattning.Anf. 233 ():Herr talman! Jag skrev i min fråga atttrafikpolitiken skall erbjuda en säker och miljövänligtrafikförsörjning till lägsta samhällsekonomiskakostnader. Säkerheten och miljön skall alltså ha enframskjuten plats i trafikpolitiken.Innebär det, som statsrådet ser det, att denplanerade Sunningeleden - alltså en del av västerom - kan komma att omprövas och de ca1 som den är kostnadsberäknadtill fördelas så att säkerheten ökas vid andra avsnitt avE 6?Anf. 234 Kommunikationsminister ():Herr talman! Den frågan kan jag inte besvaraförrän vi har kunnat göra en utvärdering av denberedning som håller på med och därmedockså tagit in de olika aspekterna från de olikaremissinstanserna, vilket jag just diskuterade medKenth Skårvik.Anf. 235 ():Herr talman! Jag är särskilt glad åt ett avsnitt ikommunikationsministerns svar. Det hänvisas till attinvesteringarna skall ges en sådan inriktning att ettmiljöanpassat trafiksystem som bidrar tillökad välfärd och tillväxt uppnås.I regeringsförklaringen nämns trafikensinfrastruktur vid ett enda tillfälle. Det sägs attunderhållet av vägar och järnvägar skall förbättras.Betyder det att en större del av de resurser som avsättsskall användas till underhåll i stället för tillnyinvesteringar?Anf. 236 Kommunikationsminister ():Herr talman! har det satsatsmycket pengar på nyinvesteringar. har detvarit lätt att glömma bort underhållet. Av denanledningen kommer fördelningen att i fortsättningenbli en annan mellan nyinvesteringar och underhåll.Överläggningen var härmed avslutad.57 § Svar på fråga 1994/95:22 om den s.k.AtlantbananAnf. 237 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat migvad regeringen avser vidtaga för åtgärder beträffandeden s.k. Atlantbanan.Bakgrunden till frågan är att statsministern iregeringsförklaringen uttalade att samarbetet med denordiska länderna skall fördjupas.I stomnätsplan ingår investeringar för1,i stråket Stockholm-Östersund-Storlien. Dessa investeringar kommer t.ex. attmöjliggöra att restiden minskar på sträckanStockholm-Östersund från dagens till ca4 timmar och med snabbtåg. Vidare harkontakter tagits mellan och NorskeStatsbaner angående samordning avinvesteringsplanerna för järnvägen mellan östersundoch Trondheim.Sedan 1992 har länsstyrelserna i ochJämtlands län samt berörda kommuner, inom ettprojekt benämnt Atlantbanan, arbetat för att förbättramöjligheterna till att införa snabbtågstrafik påsträckan och vidare tillTrondheim i . Denna Atlantbanegrupp har sommål att nedbringa restiden och Stockholm-Trondheim.För att uppnå detta mål krävs ytterligare mycket storainvesteringar på både den svenska och den norskasidan.I dagens mycket ansträngda statsfinansiella lägekan dessa ytterligare investeringar svårligenmotiveras.Anf. 238 ():Herr talman! Jag ber att få tacka för svaret frånkommunikationsminister, även om jag inte kan sägaatt jag är helt nöjd. Anledningen till min fråga är attdet projekt som kallas för Atlantbanan är oerhörtangeläget för mellersta och södra och förperson- och godstransporterna till och från dettämligen expansiva Trøndelagsområdet. Det är heltenkelt en fråga om att skapa ett rundare , ellerkanske t.o.m. ett rundare Norden.Den här snabbtågsförbindelsen är avgörande förutvecklingen av hela södra inland, inteminst för den fortsatta satsningen på turismen.I Transeks utredning , om jagminns rätt, uttalade man också en rekommendationom att är samhällsekonomisktmycket lönsamt.Skall jag tolka statsrådet svar så attsnabbtågsförbindelsen mellan ochStockholm är säkrad men att fortsättningen motTrondheim inte inryms i budgetramen ?Anf. 239 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det som finns med i stomnätsplanenfinns där. Det finns för dagen inga planer påförändringar. I det ekonomiska läge som vi i dagbefinner oss i är det inte möjligt att utlova några nyainvesteringar.Anf. 240 ():Herr talman! I har man redan fattat ettprincipbeslut om upprustning och elektrifiering avMeråkerbanan mellan och . Såvittjag vet gör och Norske Statsbaner engemensam utredning om trafiken på sträckanÖstersund-Trondheim.Som det sades i regeringsförklaringen harSocialdemokraterna lyft fram det nordiska samarbetetganska tydligt. Som jag ser det är kommunikation detviktigaste fysiska instrumentet för ett sådantsamarbete. Avser statsrådet att ta någon kontakt medden norska regeringen med anledning avMeråkerbanan och dess elektrifiering?Anf. 241 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det första tillfälle som ges attdiskutera dessa frågor är möte iTromsö . Då kommer jag att haden här frågan på dagordningen.Anf. 242 ():Herr talman! Tack, det var trevligt att höra.I enlighet med beräkningar gjorda avLänsstyrelsen i har man sagt att det blir enmerkostnad på . Av svaretframgår att man räknar med att det krävs 1,2 miljonerkronor för att klara ut den resterande delen av bananmellan och och komma ner i dehär körtiderna.Det finns många sätt att finansierainfrastruktursatsningar. Avslutningsvis kanske jag fårfråga kommunikationsministern om det finns någonmöjlighet att finansiera sådana härinfrastrukturåtgärder med näringspolitiska och kanskeäven arbetsmarknadspolitiska medel.Anf. 243 Kommunikationsminister ():Herr talman! Man skall aldrig utesluta någonting.För närvarande kan jag dock inte se några sådanamöjligheter. Det har varit svårt att finna någonannan finansiär än den gemensamma, dvs. staten, närdet gäller den här typen av projekt. Det vore att gå utmed falska förespeglingar att säga att vi skulle klaradet på något annat sätt. Jag kan nu inte se någon sådanmöjlighet.Överläggningen var härmed avslutad. 58 § Svar på fråga 1994/95:32 omräddningsflottars konstruktionAnf. 244 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen är beredd att komma med förslag till reglerså att räddningsflottar i fortsättningen förses medbordningsramper eller räddningsstegar.Sjöfartens säkerhetsfrågor behandlas kontinuerligtinternationellt inom ramen för MaritimeOrganization. deltar aktivt i detta arbete sombehandlar bl.a. fartygs utrustning och konstruktion.De internationella bestämmelserna rörande ett fartygsutrustning för livräddning regleras i konventionenSOLAS 1974 - Safety of life at sea.Alla som befinner sig i kallt vatten och inte harsärskilt skydd drabbas av nedkylning, vilket försvårarmöjligheterna att från vattnet ta sig upp på enlivflotte. Detta kan underlättas om det finns enbordningsramp. Sådana krav finns försvenska fartyg. Vad beträffar räddningsstegar finnsdet på alla räddningsflottar.Vid ändringar av den internationellasäkerhetskonventionen SOLAS 1974 antogs påsvenskt initiativ en bestämmelse om att alla flottarsom installeras ombord på fartyg byggda efter den 1juli 1986, och som omfattas av konventionen, skallvara utrustade med en bordningsramp.Regeringen avser att tillsätta en utredning för attbl.a. analysera sjösäkerheten inom den internationellafärjetrafiken som trafikerar . Den avgåenderegeringen har tagit detta initiativ med anledning avEstoniakatastrofen, och den nuvarande regeringenfullföljer detta. I denna utredning kommer ävenfrågan om fartygs utrustning för livräddning attbehandlas.Anf. 245 ():Herr talman! Jag får tackakommunikationsministern för svaret. Jag ber också attfå sälla mig till skaran av alla gratulanter.Jag tycker att det är utomordentligt bra att det nutillsätts en utredning som får i uppdrag att utredaorsakerna till att en sådan fruktansvärd katastrofkunde inträffa. Jag tycker också att det är mycket braatt utredningen får i uppdrag att studeralivräddningsutrustningar.Min fråga till kommunikationsministern gällerräddningsflottarnas konstruktion. I pressen har detframkommit att kvinnorna hade mycket svårt att hävasig upp på flottarna, eftersom det saknadesbordningsramper och kanterna var 70 centimeterhöga.