prot · GH09116 · 1994-06-02 00:00:00 — Det främjar kvinnligtföretagande, utbildning och forskning samtkompetenshöjande åtgärder. Detta är en del av detsom har gjorts.Riskkapitalförsörjningen har varit enutomordentligt viktig fråga ,inte minst på grund av bankernas stora problemsom har inneburit svårigheter för både den enskildeoch för företagare att kunna få erforderligfinansiering. Det gäller inte minst företagare somskall etablera sig eller expandera.Därför är de medel som staten har tillhandahållitnär det gäller riskkapitalförsörjningen avutomordentligt stor vikt. Industri- ochnyföretagarfonden har fått 2,4 miljarder, de olikariskkapitalbolagen har fått 6,5 miljarder,utvecklingsbolagen har fått 2,5 miljarder,har fått 1 miljard. Detta varnågra exempel. Det innebär faktiskt en tredubblingunder av det riskkapital som statenhar varit engagerad i.Det finns delar av riskkapitalförsörjningen som dethar varit svårigheter med i början, men börjaräven den ta fart. Industri- och nyföretagarfondenhar blivit en mycket uppskattad låneform blandnyföretagarna.Jag kan upplysningsvis nämna att finansutskottethar föreslagit att ytterligare 50 miljoner kronorskall tillföras Industri- och nyföretagarfonden föratt bl.a. främja kvinnors företagande.Även riskkapitalbolagen börjar nu engagera sig iolika småföretag. Utvecklingsfonderna kommer attomvandlas till utvecklingsbolag med större tillgångpå riskkapital . Detsamma gäller ocksåför Norrlandsfonden.Av stor betydelse är också de skatter och avgiftersom sänkts för små- och egenföretagarna. Det rörsig om . Exempelvis harkvittningsrätten mellan näringsverksamhet ochtjänst återinförts. Det har stor betydelse, inte minstför uppfinnare och innovatörer.Det som kanske är viktigast av allt är att bankernabörjar tillfriskna. Visst finns det svårigheter ännu,men det viktigaste är att relationerna mellanföretagare och banker börjar bli normala. Genomden hårdnande konkurrensen inom bankvärldenbörjar läget lättna, och räntegapet börjar minska,vilket är nödvändigt.Härutöver har vi också fått en ny regionalpolitik,som också ger ytterligare förstärkning av resursertill olika projekt.För att främja tillväxt och förnyelse är det viktigtatt stödja innovationer. Det verkar vi vara rörandeöverens om. Därför är detta betänkande mycketviktigt för arbetet med att återupprätta somen företagar- och tillväxtnation.Svenska uppfinnare och innovatörer har undermånga år levt under knapphetens tecken. Det hargjort att många svenska uppfinningar inte harkunnat kommersialiseras här i landet. I stället harmånga svenska uppfinningar sålts till andra länderför bearbetning. Detta kommer vi inte att ha rådmed i fortsättningen.Under förra året tog vi från näringsutskottetinitiativ till en utredning för att förbättramöjligheterna för uppfinnare och innovatörer.Regeringen tillsatte, som vi har hört, ensärskild utredare, professor . Hanfick i uppdrag att se över insatserna för att främjainnovationsverksamheten. Han föreslog bl.a.inrättande av ett innovationscentrum samtutveckling av den s.k. produktrådsverksamheten.Vi har behandlat anslagen tillNUTEK, vilka avsätts förinnovationsverksamheten. I det betänkandethöjdes också anslaget med för attjust utveckla produktrådsverksamheten.I betänkandet går vi vidare med förslag till enkraftig satsning på ett innovationscentrum. Jag hälsar de nya resurserna medtillfredsställelse.Vi vet hur svårt det är att ta steget från idé tillkommersialisering. Riskerna och kapitalinsatsernaöverstiger både uppfinnarnas ochsmåföretagarnas förmåga. Det finns också behovav rådgivning, utbildning och förmedling avkontakter.Det nya innovationscentrum, som kommer atterhålla från Fond 92--94,skall förvaltas av en stiftelse. Det gör att man vidInnovationscentrum kan arbeta på ett flexibelt sätt.När det gäller bl.a. hur medlen skall fördelas underde tio åren kan man mycket väl ta en större summai anspråk . Det är i och för sigganska naturligt att så sker, med tanke på detackumulerade behov som föreligger. Enutvärdering skall göras . Då får man seom det finns ytterligare kapitalbehov.Innovationscentrum skall syssla medinnovationsfrämjande åtgärder. Man skall gefinansiering till projekt i tidiga skeden och ge rådoch stöd till uppfinnarna. Till dessa åtgärder skallockså räknas in annonsering, utställning ochuppfinnarpriser.Regeringen har i budgetpropositionen ocksåuppdragit åt att anordna en s.k.innovationsvecka, utdela stipendier ochtillhandahålla undervisningsmaterial.Jag anser självfallet att Innovationscentrum skallstimulera till ytterligare samarbete mellanproduktråden och Svenska uppfinnareföreningen.Jag anser också att Svenska uppfinnareföreningenhar en stor kompetens som bör tillvaratas i detinnovationsfrämjande arbetet.Även produktrådens verksamhet är ett prioriteratområde hos de nya utvecklingsbolagen.När det gäller beredning av ärenden är det viktigtatt påpeka att Innovationscentrum skall främjabåde mångfald och kompetens. Stiftelsen skalldärför utnyttja både privata och offentliga organför att få den tekniska kompetens som är nödvändigför ett ärendes behandling.Sekretessfrågan måste lösas på ett godtagbart sätt,när olika organ utnyttjas för beredningsinsatserna.Genom att Innovationscentrum nu får en så bredverksamhet är också kraven i Ny demokratismotion tillgodosedda.Jag kan upplysningsvis meddela att 25 miljonerkronor har anslagits inom det regionalpolitiskaanslaget för tidig finansiering av teknikprojekt.Socialdemokraterna säger i sin reservation nej tillinrättandet av Innovationscentrum. De säger ocksånej till de 500 miljonerna från Fond 92--94. Jagtycker att det är synd.Genom inrättandet av Innovationscentrum ochgenom tillförsel av medel ger vi ju uppfinnare ochinnovatörer en bra chans att få hjälp med såvälrådgivning som finansiering. Allt detta kan ske isamarbete med , utbildningsbolagen,produktråden och Svenska uppfinnareföreningen.Herr talman! Nivån på innovationsverksamheten ärberoende av såväl enskilda personers förmåga ochkompetens som ett klimat som främjar ochpremierar kunskap, kreativitet och förnyelse.Genom detta betänkande ger vi ytterligare ettinstrument för att skapa ett sådant klimat och föratt återupprätta som en företagar- ochindustrination.Om var spekulanternas årtionde, är detnu dags för företagare, entreprenörer, uppfinnareoch innovatörer att få goda möjligheter i vårt land.Det skapar både framtidshopp och framtidstro, ochdet ger resurser till vår framtida välfärd.Med detta vill jag yrka bifall till utskottetshemställan och avslag på reservationerna.Anf. 104 () replik:Herr talman! Jag vill fråga om haninte tycker att det är något besvärande att frånkammarens talarstol företräda regeringen i denäringspolitiska frågorna.Det är ju uppenbart att man håller på att avvecklanäringspolitiken. tog själv upp detnär han sade att de insatser som han räknade upp ide flesta fall hade gjorts avArbetsmarknadsdepartementet.Jag kan ta ett exempel. När det gällerutvecklingsbolagen, som jag tycker att vi varganska överens om, tog det innan man komfram till ett beslut. har det tagit ytterligare ettantal månader. vet ingen hur det skallse ut i utvecklingsbolagen i respektive län. Detta ärinte att föra en så här viktig fråga framåt, utan detär i princip att avveckla näringspolitiken.Det som tar upp ger mig känslan avatt de insatser som regeringen har gjort på detnäringspolitiska området inte har gjorts med nyapengar. De innovationspengar som man nu för in ärtill för att täcka upp det som man under tidigare århar tagit bort från anslag. Detta tog jagockså upp i mitt inledningsanförande. Det innebären kraftig åderlåtning av resurser ochdärigenom också en åderlåtning av de personellaresurserna.Anf. 105 () replik:Herr talman! Än en gång säger attvi inte har någon näringspolitik. Jag räknade uppett antal ganska stora åtgärder som har gjorts påriskkapitalsidan när det gäller att sänka skatter ochavgifter, inte minst för småföretagen. Är inte 14miljarder för småföretagare en åtgärd som är viktigför näringspolitiken? Jag vet inte vad MatsLindberg anser om det, men har han hört någonsmåföretagare som tycker att det är felaktigt närskatter sänks för dem? Är inte det något som de harkrävt och eftersträvat för att få möjlighet att verka ivårt land? Är inte det en bra insats, ?Vi har också frågan om förenkling av regelverkenoch Europafrågorna. När det gäller att främjakvinnors företagande har det gjorts många insatsersom aldrig har gjorts tidigare för att också de skallkomma i gång och jobba.Jag tycker att det är riktigt att det görs enkomplettering genom regionalpolitiken.Näringspolitiken ligger som en grund i hela landet.Den kompletteras med regionalpolitik. Det är enhelt naturlig och bra åtgärd som jag hareftersträvat. Vi hade debatt om detta i måndags.Nu görs det en komplettering som ger möjlighetertill tillväxt i hela vårt land.När det gäller utvecklingsbolagen har jag varit enav de största tillskyndarna avutvecklingsfonderna -- att kunna ha kvar ochutveckla dem till utvecklingsbolag. Vi har ocksåkvar mer pengar än vad hade frånbörjan. Man glömmer lätt bort att den gamlaregeringen drog in 1 miljard från de dåvarandeutvecklingsfonderna. Den har vi fått tillbaka nu.Nu har vi 2,5 miljarder och kan ge lån tillföretagare, inte minst till småföretagare, i vårtland. Detta sker också. Det pågår nu enomvandling från utvecklingsfonderna tillutvecklingsbolagen. Jag har varit i kontakt meddem nästan . Man tillsätter styrelseri det ena länet efter det andra. Det innebär att manhar möjligheter att komma i gång inom en ganskasnar framtid. Väldigt många saker har gjorts, MatsLindberg.Anf. 106 () replik:Herr talman! räknar fortfarande uppen rad åtgärder som har vidtagits. Jag kan delauppfattningen att skatteförändringarna är bra försmåföretagarna. Men när det gäller insatserna frånnäringsutskottet och det som i förstahand representerar har inte många saker varitpositiva för de svenska småföretagen. Det måsteockså erkänna.Jag vill ta upp frågan om Industrifonden, som jagberörde i mitt inledningsanförande. Jag vill frågaKjell om han delar min uppfattning omkompetensen som finns i fonden. Känner KjellEricsson samma oro som jag när det gäller att stöttade stora projekten? Det är viktigt att man inte baraser till småföretagen utan också till de medelstoraoch stora företagen. De insatser som dessa gör isamband med avknoppningen av innovationer ärprecis lika viktiga som alla andra. Det är olyckligtatt de stora företagen inte får stöd och hjälp medriskfinansieringen i satsningar som är avgörande förden svenska industrin.Anf. 107 () replik:Herr talman! Det är bra att tyckeratt det är bra med skattesänkningar för småföretag.Vi är överens om den saken. Men när det gällerriskkapitalförsörjningen har det ändock skett entredubbling av resurserna . Det äråtgärder som man har velat beakta och somföretagen tycker är bra. Industri- ochnyföretagarfonderna har blivit mycket lyckade. Jaghar varit i kontakt med många företag som har fåttde här lånen och som tycker att detta är bra.Jag håller med om att det finns brakompetens inom Industrifonden. Man ger ocksåstöd i fortsättningen. Men det finns ocksåmöjligheter att via t.ex. och eller genomde andra riskkapitalbolagen få hjälp att finansieraolika projekt. Möjligheterna finns nu på ett heltannat sätt . Man kan också med annandelfinansiering, via utvecklingsfonderna, kommafram till en vettig investering. Jag har själv varit ikontakt med många stora företag som har klarat avatt göra investeringar under de här årens lopp, ochjag tror att det kommer att gå även i fortsättningen.När det gäller innovationsverksamheten anser MatsLindberg inte att 500 miljoner är viktigt. Jag tyckeratt det är en stor satsning som har gjorts här ochsom man tar från de gamla löntagarafondsmedlen.Det är pengar som har kommit från näringslivet.Nu återför man dem till näringslivet, tillinnovationsinsatser. Jag tycker att det här är en brainsats, som ger möjligheter för våra uppfinnare ochvåra innovatörer att verka bra i framtiden.Herr talman! Eftersom det här är sista debattenmellan mig och det här året och denhär mandatperioden vill jag också tacka för dedebatter vi har haft under åren.Anf. 108 () replik:Herr talman! Jag vill också understryka attregeringen medvetet, under hela mandatperioden,har tagit pengar från innovationspolitiken. Det harvarit en medveten markering. Det första somnäringsministern gjorde när han tillträdde var attmarkera att staten inte skulle syssla medinnovationspolitik. Sedan har han, och därmedockså riksdagsmajoriteten, successivt fått backanärmare en normal näringspolitik. Men för atträdda ansikten har regeringen inte kunnat driva enså omfattande näringspolitik genomNäringsdepartementet, utan den har bedrivitpolitiken via istället.Kjell glömde en viktig sak när han taladeom vad som fick saker och ting att rulla, nämligenregeringens misslyckande med att bevara kronansvärde och en internationell konjunkturuppgång. Vihar fått en lönesänkning på mellan och iförhållande till viktiga konkurrentländer. Då är detklart att hjulen i industrin börjar rulla.När det gäller innovationscentrumet är det denorganisatoriska hemvisten som vi egentligen grälarom. Den har varit omdebatterad i remissvaren ochi fackpressen. Jag är -- som jag sade i mittanförande -- av den uppfattningen att det är onödigtatt skapa ny byråkrati. Det är bättre att tukta denbyråkrati som man har.Kjell talade om förändringar ochförbättringar på riskkapitalsidan.Utvecklingsbolagen har kommit dithän -- jag troratt jag citerar rätt nu -- att mantillsätter styrelser m.m. Vi hade utvecklingsfondersom fungerade. Vi hade en industrifond ochNUTEK som fungerade. Allt detta började ni röraom i och omorganisera. och och demindre riskkapitalbolagen har inte medfört någotpositivt . Det är möjligt att de kommer att göradet . Det vet vi inte. Men när riskkapitaletbehövdes som bäst i den djupastekonjunktursvackan höll ni på att strukturera omoch skapa stiftelser och dela utlöntagarfondspengar.Anf. 109 () replik:Herr talman! säger att regeringenmedvetet har tagit pengar från olika verksamheter.Det är helt felaktigt.Besparingar i budgeten över huvud taget har skett ialla led. Med tanke på vårt underskott har det varitnödvändigt att skära ned på vissa verksamheter.Men kom ihåg alla insatser som har gjorts här! Jagtalade om 14 miljarder i sänkta skatter och avgifter.Det har mycket större betydelse än de pengar somvi nu pratar om. Dessutom skapas möjligheter attgå vidare med småföretagen. Än en gång kommerriskkapitalförsörjningen in i bilden.Rolf L säger att det har varit en misslyckadpolitik när det gäller kronans depreciering. Men destora insatserna är gjorda när det gäller att sänkaskatter och avgifter och att få en brakonkurrenskraft. Därtill har kronans deprecieringgjort att näringsliv nu ligger mycket bratill. Man har goda framtidsutsikter. Avsmåföretagarbarometern framgår att man tror påframtiden och på den politik som har förts och somger goda möjligheter för framtiden.När det gäller den stiftelse, Innovationscentrum,som skall bildas kan jag säga att det är fråga om enmycket liten adminstration. Man skall utnyttjabefintliga resurser på , hosutvecklingsbolagen och produktråden samt hosSvenska uppfinnareföreningen. Även ifortsättningen skall alltså redan befintligadministration utnyttjas.Utvecklingsbolagen kommer i gång. Men de gamlafonderna verkar tills de nya kommer i gång. Det ärinte fråga om stora och revolutionerandeförändringar. Däremot kommer folk frånnäringslivet in i styrelserna. Vidare kommermålgruppen att breddas. Man går alltså in på olikaområden. Det gäller t.ex. de nya produktråden ochdet kvinnliga företagandet. De här har godamöjligheter att hjälpa små- och nyföretagandet iSverige men också, och inte minst,uppfinnarna/innovatörerna.När det gäller och var jag själv iinledningsskedet ofta kritisk. Men de blir bättreoch bättre. Jag har senare sett att också hargått in i lokala investmentbolag på olika ställen ochi småföretagen -- man börjar alltså verka. Men komihåg att det rör sig om ganska mycket pengar,ungefär 12--i statligriskkapitalförsörjning. Det tar tid innan allt det härbörjar fungera, men man är på rätt väg.Anf. 110 () replik:Herr talman! Vi kan stryka , ochriskkapitalbolagen i just den här diskussionen ominnovationsstöd, för de är inte intressanta isammanhanget. De skall i stället komma in på ettsenare stadium och då på rent kommersiellavillkor -- om de över huvud taget skall komma in.Det intressanta är i stället de insatser som har gjortsvia Uppfinnareföreningen ochuppfinnarföreningarna och deras rådgivning ochdet som har gjorts via utvecklingsfonderna ochNUTEK. Jag hävdar att har fel omhan menar att regeringen har satsat mera på de härområdena än som gjordes tidigare.I Svenska Dagbladet refereras vad som harplockats bort under den här regeringsperioden. Detär näringsbidrag till uppfinnare, stödet tillUppfinnareföreningen, allmännabudget för ny teknik och småföretags utvecklingsom har fått minskade anslag. Först nu när denvärsta perioden, förhoppningsvis, är slut kommerni till skott. Det är klart att jag tycker att det är bra.Det är ju bättre än ingenting. Men det hade varitbra om vi hade gjort en långsiktig och genomtänktsatsning under den djupaste konjunktursvackan istället för att trixa med organisationsformer ochgöra omorganisationer för sakens egen skull.Anf. 111 (): replik:Herr talman! Innovationsstödet behöver ökas, ochdet är vad man nu håller på med. Genom de 500miljoner kronorna till det nyainnovationscentrumet får man kraftigt ökaderesurser för att kunna göra det här. Det handlar omatt kunna hjälpa till med rådgivning och medfinansiering i tidigare skeden. Där kommer också,som jag tidigare sade, regionalpolitiken in i bildenmed ytterligare miljoner till teknikprojekt i tidigareskeden.NUTEK skall vara kvar och hjälpa till med det här.Man har resurser och kompetens. Det har ocksåSvenska uppfinnareföreningen ochutvecklingsbolagen. De skall också i fortsättningenverka här. I samråd med innovationscentrumet serman också till att möjlighet finns att få ut pengarnaoch att hjälpa uppfinnare runt omkring i vårt land.Herr talman! Det har satsats stora resurser påforskning och utveckling -- pengarna har tagits frånlöntagarfondsmedlen -- . Av nästadebatt, som gäller utbildning och forskning,kommer att framgå att stora summor är anslagna pådet här området. Mycket pengar kommer att gå tillden industrirelaterade forskningen via olikastiftelser. Det gör att näringslivet och statentillsammans kan göra olika forskningsinsatser somger utveckling i framtiden.Mycket stora resurser har alltså satsats från den härregeringens sida. Här räknas upp några saker somhar tagits bort. Men räkna också upp allt som hartillförts! Det är mycket mer än vad som har tagitsbort. Sammantaget har det svenska näringslivet, desvenska uppfinnarna och innovatörerna samt desvenska småföretagarna mycket goda chanser att gåen ljus framtid till mötes.Med detta, herr talman, vill jag också tacka minautskottskamrater för den här mandatperioden. Jagvill också tillönska alla en riktigt trevlig sommar.Anf. 112 ():Herr talman! Först vill jag säga att jag delar desynpunkter som framförde, dvs. attsvenskt näringsliv har glädje av ett fritt flöde avidéer över gränserna och att allt som skall uppfinnasinte behöver uppfinnas i . De ändringar ipatentlagstiftningen som träder i kraft tror jag är en viktig förutsättning föratt stimulera idéflödet.Betänkandet om innovationsstöd innehåller ettantal hänvisningar till . Det finns mångaoch goda skäl för detta. Låt mig säga att det jag harsett av den verksamhet som inom innovations- ochentreprenörskapssområdet är värt många lovord.Man lever som man lär, och man använder sinaresurser på ett mycket innovativt sätt. De företagsom har etablerat sig kring högskolan verkar hagoda utvecklingsmöjligheter.En del av verksamheten vid högskolan som varkenmotionärerna eller betänkandet kommenterar mensom är mycket viktig för svenska innovatörer ochuppfinnare är den forskning som bedrivs vidhögskolans Ekonomicentrum och som handlar omdet som på svenska kallas företagsänglar, enöversättning av det amerikanska uttrycket''company ''. Härmed avses privatpersonersom tillför små onoterade företag kapital.Eftersom vi aldrig kommer att kunna och inte hellervill stödja all innovationsverksamhet med statligaskattepengar är den finansieringen från privatainvesterares sida av mycket stor betydelse. I USAsvarar företagsänglarna för totalt 25--, vilket är dubbelt så mycket som detbelopp som gäller för den formellariskkapitalmarknaden.Halmstadsforskarnas studier visar att den härfinansieringskällan också finns i . Desvenska företagsänglarna investerar inte sällan iunga svenska företag. Många har lång ochframgångsrik ''entreprenöriell'' erfarenhet. De harofta företagsledar- och branschkompetens och ettrikt kontaktnät. De kan dela med sig av sitt digrakunnande och förmedla värdefulla kontakter. Deskall också ses som tålmodiga och långsiktigainvesterare.Ett exempel på något liknande som haruppmärksammats ärInnovationsmarknaden (IM), som är en nybildadsammanslutning med bl.a. och i styrelsen. Syftet med den organisationenär att knyta ihop en långsiktig utveckling avföretagande och innovationer med placerarnaskanske något mer kortsiktiga och spekulativaintressen. Just tillkomsten av marknadsplatser, därinvesterare och innovatörer kan mötas, är enutveckling som kan leda fram till ett effektivareflöde av riskvilligt kapital från privata källor tillutvecklingsbara uppfinningar och projekt.Vad forskarna i har pekat på är deskillnader som fortfarande finns bl.a. iskattelagstiftningen mellan de regler som gäller fördem som investerar i börsnoterade företag och deregler som gäller för dem som väljer att investerasina pengar i onoterade företag.Det måste vara en angelägen uppgift för denfortsatta reformeringen av företagsbeskattningenatt se till att sådana olikheter upphävs, så att detinte är omotiverade skillnader i beskattning somstyr det investeringsvilliga kapitalet bort frånnyföretagande, innovatörer, uppfinnare ochentreprenörer. I det sammanhanget borde deforskningsresultat som kommit fram i Halmstadkunna vara vägledande och därigenom bli av storpositiv betydelse för svenska innovatörer ochuppfinnare.Apropå vad tidigare sade kan jaginte låta bli att konstatera att den30 maj har en rubrik som säger: Bildt betalade meststatsstöd inom EFTA. På framsidan står det:Svenskt stöd ökade mest -- Bildts industribidrag itäten inom EFTA. Visserligen pekar man även härpå de arbetsmarknadspolitiska insatserna, menman säger också att FoU har ökat till 679miljoner kronor, och småföretagarstödet har ökatmed till ; det gäller 1992års siffror jämfört med . Jag tror att det berorpå hur man vill se det om man anser att dennuvarande regeringens näringspolitik är stor ellerliten, ökande eller minskande, värdefull eller intevärdefull.Herr talman! Jag yrkar bifall till näringsutskottetsbetänkande.Anf. 113 (nyd):Herr talman! Jag vänder mig direkt till utskottetsordförande med en fråga. AnserRolf att bankernas kreditgivning tilluppfinnare och innovationsverksamhet fungerar ? Är det bakgrunden till att de borgerliga iutskottet inte ens vill utreda formerna för ochbehovet av den av oss föreslagna garantifonden?Jag har en fråga även till : Känner sigKjell helt nöjd med beslutet ominnovationscentrum? Anser inte attregeringen borde ha presenterat en helhetssyn påsituationen för uppfinnare och innovatörer, som ennaturlig uppföljning av den utomordentligautredningen för ?Anf. 114 ():Herr talman! ställde en frågaangående bankerna. För ungefär sedanhade vi tillfälle att diskutera de frågorna. Efter denkris bankerna befann sig och 1992 drogde uppenbarligen åt oerhört hårt när det gälldeutlåningsverksamheten. Det hade vi väl allaförståelse för efter de smällar de fick när det gälldesäkerheter framför allt på fastighetssidan. Detfanns behov av att skärpa kreditregler ochövervakning av givna krediter.Man kan nog konstatera att bankerna ärtillbaka i ett någorlunda normalt utlåningsläge.