prot · GH09116 · 1994-06-02 00:00:00 — Jag yrkar bifall till desocialdemokratiska reservationer som det tidigare idebatten yrkats bifall till.Anf. 176 ()replik:Herr talman! Jag tycker att det är utomordentligtbeklagligt att inte var i kammarenoch lyssnade på vad fråncenterpartiet sade som svar på de angrepp hon ficknär det gällde de mindre och medelstorahögskolorna. redogjorde på ettutmärkt sätt för utskottets ställningstagande pådetta område. På varje punkt som tagit upp vederlades de uppfattningar somsocialdemokraterna nästan emfatiskt uppreparutan att ha någon bäring för sina uppfattningar.Inger Hestvik talade om en byråkrati som inte finnsi verkligheten. Hon talade också om att det bara ärsocialdemokraterna som kan garantera attsatsningar sker på de mindre och medelstorahögskolorna, och glömmer helt att regeringensatsade . Jag skulle viljaupprepa vad utbildningsminister tidigare: Vad vill socialdemokraterna görai stället? Plocka bort de 1,2 miljarder kronorna.Vad har socialdemokraterna för alternativ? Jagtycker att man skall ha någon relevans i sittanförande.Anf. 177 ()replik:Herr talman! Jag har för mig att vi i vårforskningsmotion satsade 10 miljarder mer än vadregeringen gjorde i sitt budgetförslag.När det gäller byråkrati har vår högskola, , liksom högskolan i ,dåliga erfarenheter. Vi skulle tillsammans ha ettnätverksforskningsprojekt som det lagts ned stormöda på. Lärarna vid högskolan fick ändra sinasemestrar för att komma in medprojektansökan till departementet. Det var väldigtknappt om tid. Ännu hade de inte fåttpengarna till denna nätverksforskning; jag är intesäker på att de har fått dem . hadejag en debatt här i med Per . Hanlovade då att pengarna skulle komma direkt. Dettog alltså åtminstone ett halvår.Det får stå hur mycket fint som helst på s. 48 ibetänkandet om att de mindre och medelstorahögskolorna skall kunna verka precis somuniversitet och högskolor. Det kan de inte om deinte får de resurser som de andra universiteten ochfackhögskolorna får. Det är helt orimligt.Anf. 178 ()replik:Herr talman! Menar att de mindreoch medelstora högskolorna skall ha sammaresurser som de stora universitet och fackhögskolorsom nu har fasta forskningsresurser? Det kommervi inte att ha några som helst förutsättningar attklara ekonomiskt. Om man säger så till de mindreoch medelstora högskolorna för man en felaktigpolitik eftersom man då skapar illusioner av någotsom aldrig kommer att genomföras. Det hade varitbättre om vi hade börjat med attbygga ut en högskola i sänder, som tanken var närman började med de fyra filialerna.Socialdemokraterna spräckte den grundtanken ochgick vidare och inrättade en ny högskola i praktiskttaget varje län.Det finns inga förutsättningar att med enbefolkning på knappt 9 miljoner människor delaupp forskningen på så många enheter. Det tyckerjag att man måste ha klart för sig även i och hur stora önskemålman än har där.Anf. 179 ()replik:Herr talman! Vi har nog inte så stora önskemål attdet skulle knäcka landets ekonomi. Det är ganskasmå resurser som skulle tillfredsställa de småregionala högskolorna. Vi har inte ens begärt fastaforskningsresurser; vi har begärt egnaforskningsresurser.Varför ställer man inte samma krav påuniversitetens forskning och på fackhögskolornasforskning, att näringslivet skall ställa upp ochbestämma vilka profilområden man skall få sysslamed? Man begränsar ju utvecklingen för de mindreoch medelstora högskolorna på ett sätt som jag intetycker är riktigt juste. Man styr dem och gör detsvårt för dem att planera sin undervisning ochforskningsmiljö rationellt. Jag känner mycket vältill inställning till de mindre ochmedelstora högskolorna. Jag känner också till mittpartis inställning till mindre och medelstorahögskolor. Vi har fått vårt parti med oss, och jagtrodde att vi hade hela med oss när detgäller att det är värdefullt för en region att ha enegen högskola. Det är värdefullt för människornadär, i synnerhet för de kvinnor som bor i området,att ha nära till en utbildning och att kunna få denkompetens som så varmt taladeom. Vi har fortfarande en strid med moderaternahemma om vi skall ha en regional högskola. Vimåste på alla sätt stödja dessa högskolor.Anf. 180 ():Herr talman! I detta betänkande behandlas två avmina motioner. De har rönt skiftande mottagandei utskottets behandling.Den första berör utvecklingsmöjligheter förhögskolan i . Den högskolan har somkvalificerad och likvärdig i det nationellahögskolesystemet kunnat medverka i arbetet medatt vidareutveckla den regionalanäringslivsstrukturen. Jag befarar att utan långaakademiska utbildningar med reguljärforskningsanknytning och anknytning till deninternationella kunskapsutvecklingen kommer enhögskola som den i att utarmas och förloraden förnyelsekraft som kännetecknat den.Jag är orolig för de negativa effekter det skulle få.Utskottets avslag på min motion har inte heltdämpat den oron.Utskottet hänvisar till att det är genomnätverkssamarbete som de medelstora högskolornaskall bli delaktiga i forskningen. Kvaliteten iverksamheten med forskarutbildning vid högskolani garanteras nu genom en omfattande ochväl fungerande samverkan medfakultetsorganisationen vid universitetoch Charlmers. har därmeden unik möjlighet att dra nytta av de befintligaresurserna.Den nätverksstruktur som har etablerats iVästsverige, och som benämns högskolerådet förvästsvensk forskningssamverkan, är en kvalificeradmottagare och bedömare av resurser för forskningoch forskarutbildning.Antalet examina inom forskarutbildning som harutbildning och handledning i som grundökar snabbt. Det finns alltså garantier för attverksamheten kommer att resultera i kvalificeradforskning och forskarutbildning av högskolansstudenter och ett betydande antal licentiat- ochdoktorsexamina.Högskolan i är alltså nu nära att uppfyllakvalitetskriterierna för en reguljär organisation förforskning och forskarutbildning inom profilämnen.Om så vore skulle kvaliteten på forskningen ochutbildningen få ett högst påtagligt lyft,undervisningen skulle stimuleras och en delforskargrupper skulle alldeles säkert uppnå godinternationell klass.Om man nu inte låter denna effekt på högskolorliknande den i få väga tyngre än deneventuella, ringa negativa påverkan påuniversiteten, finns, enligt mitt sätt att se, ändå riskför att dessa högskolor utvecklas tillfarmarlag i en lägre division. Det skulle helanationen förlora på.Herr talman! Apropå risk- och beredskapscentrumi skulle jag vilja understryka att högskolani , tillsammans med den övrigareferensmiljön, ur forskningshänseende har bådebredd och djup tillräckligt för att kraven förriskcentrum skall vara uppfyllda. Utbildning ochforskning inom riskområdet lågprioriteras tyvärrvid universiteten i förhållande till mer dominantavetenskapliga discipliner.Min andra motion, om en större översyn avvuxenutbildningen, har glädjande nog lett till etttillkännagivande till regeringen om krav på ensådan översyn.Folkpartiets idé om gymnasiebank bör testas.Många kvinnodominerade yrkesområden står i daginför stora förändringar. Människor kommer iframtiden att behöva byta yrke både en och fleragånger i livet. De behöver då kunna kompletterasina kunskaper eller skaffa sig en helt nyyrkesutbildning. Inte heller den som passerathögskolan och fått ut en examen kan på något sättanse sig färdigutbildad för livet.Hur dagens vuxenutbildning skall kunna möta allaförändrade krav och förutsättningar kräver svar påmånga frågor. Därför, herr talman, krävs en störreöversyn av vuxenutbildningen, vilket ocksåutskottet har uttalat.Anf. 181 ():Herr talman! Som kulturpolitiker är det roligt attkunna säga att denna seans har påmint migom en av de finaste föreställningar jag har sett påDramaten, nämligen Lång dags färd mot natt.Några andra paralleller tänker jag inte dra. Jaghoppas att ni andra får tillfälle att se denföreställningen, på en av de finaste teatrar vi har ivärlden. Därmed fick jag säga någonting såsombypolitiker för -- det är sällan som vi harnågon sådan, men jag får vara det i dag.Skämt åsido vill jag säga följande beträffandeStockholms universitet. Jag har förmånen att sitta istyrelsen. Där diskuterade viorganisationskommittén . Representant föruniversitetet blir avgående rektor . Jagtror att det för att de erfarenheter somuniversitetet har haft kommer tillnytta för kommittén.Att inte vill bli större berorhelt enkelt på att vi inser vår begränsning och attdet skulle drabba kvaliteten. Det betyder att det isin förlängning drabbar studenterna, ,samhället, utvecklingen, osv. Därför vill vi intebygga ut. Vi kan också säga att vi inte får bygga ut,för miljöns skull. En av de vackraste delarna iStockholm gränsar till , nämligenNorra . Därmed nog sagt om detta.Vad jag egentligen begärde ordet för i eftermiddagsvar för att säga någonting om kulturdelen,nämligen de 500 miljoner som regeringen föreslårskall gå till en stiftelse för kulturen. Vi på denborgerliga sidan blev glada när detta förslag kom.Tyvärr blev det inte samma glada reaktion frånKulturutredningens socialdemokratiska ledamöter,som tyckte att det fanns många brister i förslaget.För att förkorta debatten i denna sena timme skalljag begränsa mig till vad socialdemokraterna harsagt i en avvikande mening.Man tyckte att det saknades analys. Hur skulle de500 miljonerna användas? Det var direkt olämpligtatt sätta i gång med detta utan den noggrannaanalys som politiker kunde göra. Man ville ha enannan inriktning. Man borde vänta påKulturutredningen. Som vanligt skulle det, enligtsocialdemokrater, vara politiker som bestämde.Regeringen föreslår att denna stiftelses styrelseskall innehålla företrädare för kulturlivet, den högakonstnärliga utbildningen samt personer medekonomisk kompetens. Personligen är jag heltövertygad om att det för en bättreanvändning av de 500 miljonerna när man går denvägen, än om politiker skulle få ta hand om dem.Det är också bra att avkastningen eller en del avkapitalet skall användas i minst tio år.Kultur-Sverige välkomnade de 500 miljonerna.Bengt Silfverstrand sade i början av debattennågonting om att detta var ett politiskt jippo. Närman inte är förtjust i ett förslag eller inte harkommit med det själv, kallar man det gärna förpolitiskt jippo. Jag hoppas verkligen att detta s.k.politiska jippo skall lända till mycket nytta förkonstnärlig utveckling. Vi säger i vårt yttrande tillutbildningsutskottet att det är mycket viktigt att detockså kommer ungdomar till del. Det har viuttryckt, och det har man också gjort iutbildningsutskottet.Jag yrkar bifall till utbildningsutskottetshemställan.Anf. 182 ():Herr talman! Jag vill bara till att man lätt blir populär när man delar utpengar. Det är ganska lättköpta segrar. Jag förståratt man inom kulturlivet blir glad över detta. Detkan säkert komma till nytta. Det var bara det attvi försökte oss på konststycket att ta ansvar för hurpengarna fördelades. Av det skälet har vi ställt upppå reservationen från s-gruppen i kulturutskottet.Vi tyckte att man kunde jobba färdigt i dekulturutredningar som vi gärna ville ha, men sominte alla har velat ha så särskilt mycket.Anf. 183 ():Herr talman! Den övergripande kulturutredningenarbetar . De tre förberedande har avslutat sittarbete. Vi har naturligtvis, i den ekonomiskasituation som råder, direktiv att inte gå utanförramarna. Åtminstone de borgerliga ledamöternakommer att försöka hålla de gränserna. Om de 500miljonerna hade lagts i utredningen hade de ätitsupp ganska snabbt. På detta sätt har vi en tioårigframförhållning, som kan ge stora tillskott till vårtkulturliv i . Därför anser vi att detta är denbästa vägen att lösa detta.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )16 § betänkande1993/94:UbU13 Vårdhögskolorna (prop.1993/94:177).Anf. 184 ():Herr talman! Hör och häpna, detta är inte ensraljant sagt: Vi är i stort sett nöjda med det som stårom vårdhögskolorna. Det finns inte anledning attföra någon längre debatt om det. Däremot kan mankanske säga att slutet på denna historia nog inteblev det vi hade trott, när vi från utskottets sida varöverens om att det skulle till en utredning omhuvudmannaskapsfrågan.Bl.a. hade drivit kravet attdessa vårdhögskolor skulle förstatligas. var man litet mer för förstatligande avhögskolor i allmänhet än man har blivit . Deflesta av oss ställde nog upp på den principen. Dethar vi gjort . Vi tyckte att det vore ganska bramed ett enhetligt huvudmannaskap. Men många avoss insåg också att det skulle komma att kosta förmycket pengar. Det var precis vad det gjorde också,och det är skälet till att de förslag som lagts framhandlar om att inte utskifta någon större mängdpengar mellan kommunerna och staten.Det är en pragmatisk del av propositionen --praktiskt inriktad. Det som gör att vi kan accepteraden, och det uppfattar jag att alla gör, är att deinblandade parterna, de berörda högskolorna ochlandstingen, förefaller rätt nöjda. Vad som står ipropositionen är att de i princip får göra som de vill,bara de kommer överens och det inte kostar merapengar. Det må vara en väl så harmonisk lösning.Vi har egentligen endast haft en synpunkt i dennafråga. Det har handlat om hur styrelsen borde ellerinte borde vara sammansatt i de fallhuvudmannaskapet blir kvar i . Detfinns redovisat i en reservation.Vi tycker inte att staten, regeringen, skall lägga sigi hur landstingen ordnar sina styrelser. För tidsvinnande avstår jag från att gå längre. Trots att jagsjälvfallet står bakom reservationen tänker jag inteyrka bifall till den.Anf. 185 ():Herr talman! Jag tycker att det är bra att det nufinns öppningar för att ge vårdhögskolorna statlighuvudman, även om jag tycker att det är synd attkammaren inte fattade beslut den gångenhuvudmannaskapsutredningen presenterade sittförslag. Den var också enig om sitt förslag. Dengången, , hade insatsen varit totalt 300miljoner kronor. Läget var ju annorlunda då.Det är bra att vi nu ger utrymme för detta, även omförslaget inte är det ideala. Det kommer säkert attleda till diskussioner om möjligheter. Det kommerockså att ge upphov till svåra diskussioner ute ilandet om gränsdragning och finansiering.Enligt propositionen är det nu Kanslersämbetetsom skall stå för kvalitetsbedömningen. Jag vill dåbetona att det är viktigt att erkänna att kunskaperinom vårdutbildningarna kan vara av olika slag ochatt det finns olika sorters kvalitet. Det ärnaturligtvis teoretisk-vetenskaplig kvalitet menockså klinisk-praktisk kvalitet. Det är ettpraktikens mästerskap, som lärs ut och in genom attstudenter får öva under goda handledare. Det finnsen risk att dessa kvaliteter tappas bort.Det är patienternas fysiska, psykiska, sociala ochandliga behov som vårdpersonalen skall uppfylla,ofta ordlöst. Utifrån de arbetsuppgifterna måstebegreppet kvalitet rymma mer än teoretiskakunskaper. Det är praktik och teknik som lärs utoch lärs in. Det är handgrepp -- att ta i patienter,att vända trots smärtor, att lyfta, lägga om sår ochmata även den som är halvsidigt förlamad i svalget.Detta fångas inte i en teoretisk avhandling men ärlika viktiga kvaliteter, när man nu skallkvalitetsbedöma vårdutbildningarna.I kvalitet ligger också ett förhållningssätt tilllidande människor, patienter. Det handlar om hurman som personal, frisk och stark, förhåller sig tillmänniskor som behöver stöd och hjälp. Att skapakontakt och förtroende, ofta , är nog densvåraste delen i dessa utbildningar. Den kvalitetenmåste fångas på sina villkor.Det viktiga för vårdhögskolorna äratt man skapar tjänster för lärare och handledaresom inrymmer både teori och praktik och attförändringarna inom utbildningarna sker på deegna villkoren. Vi är också bundna av EES-avtaletoch överenskommelser, där det tydligt krävs attt.ex. en sjuksköterskas utbildning skall ha 50 %klinisk inriktning.Nu strävar också många vårdhögskolor efter att geämnesexamen inom de 120 poängen, dvs. Det finns all anledning att fundera på omdet är möjligt att ge både en ämnesexamen och enyrkesexamen inom utrymmet. Det är en av defrågor som måste ta ställning till.Jag tror inte heller att vårdutbildningarna inomhögskolan automatiskt skall införlivas med demedicinska fakulteterna och där konkurrera medläkarutbildningar om intresse och resurser, ävenom de medicinska fakulteterna skulle behöva enrejäl dos av kvinnligt perspektiv.Vårdutbildningarna är sammansatta av många olikadelar, självfallet medicinska delar men också storainslag av sociala, psykologiska, pedagogiska ochäven ekonomiska ämnen. Detta gör att jag anser attdet bör skapas vårdfakulteter som i sig rymmerdenna breda sammansättning av kompetens ochsom ger de högre vårdutbildningarna utrymme föratt utveckla sin särart.Herr talman! Utskottet är, som sade,överens i stort. Den socialdemokratiskareservationen innebär att man vill att ledningen förvårdhögskolorna inte skall anpassas till övrigahögskolors utan i huvudsak följa kommunallagen.Utskottets majoritet delar inte den bedömningenutan tycker att det är bra om dessa högskolor harsamma regler som de statliga vad gällertjänstetillsättning, ledning ochstuderandeinflytande.Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag på reservationen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )17 § Beslut om fortsatt ärendebehandlingKammaren beslöt att ärendebehandlingen skullefortsättas vid morgondagens arbetsplenum.18 § Kammaren åtskildes kl. 22.29.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 4§ anf. 14 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 9 § anf. 48(delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. 12 § anf. 78(delvis),av tredje vice talmannen därefter t.o.m. beslutetom uppskjuten votering,av talmannen därefter t.o.m. ajourneringen ,av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 15 § anf.153 (delvis) ochav förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.