prot · GI0925 · 1994-11-18 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:25Fredagen den 18 novemberKl. 9.00 11.23Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Svar på interpellation 1994/95:19 om onödi-ga företagskonkurserAnf. 1 Justitieminister ():Fru talman! har ställt ett antal frå-gor till mig rörande konkursinstitutet och förmåns-rättsordningen.Den första frågan han ställer är vilka åtgärder re-geringen är beredd att vidta för att undvika onödigaoch konstruerade konkurser. Han frågar för det andraom jag kommer att vidta några åtgärder för att ändraförmånsrätten vid konkurser och för det tredje om jagi så fall kommer att initiera en beredning med uppgiftatt skyndsamt belysa dessa frågor med inriktning påett förslag under 1995.På den första och den tredje frågan vill jag svaraföljande.En åtgärd som är nära förestående avser en pro-position om en ny lag om företagsrekonstruktion.Propositionen skall grundas på ett förslag som lämnade . Ge-nom den föreslagna lagen ges ett instrument att re-konstruera företag med ekonomiska problem, utan attde skall behöva försättas i konkurs.Jag vill dessutom tillägga följande i denna del avmitt svar.Konkursinstitutet har en viktig plats i en fungeran-de marknadsekonomi. Verksamheter som inte är bär-kraftiga skall kunna avvecklas under ordnade former.Att så kan ske är inte "onödigt" utan tvärtom nöd-vändigt. Den nuvarande utformningen av kon-kurslagstiftningen fyller den funktionen mycket väl.Detta till trots kan lagstiftningen inom området gi-vetvis förbättras. Inom pågårolika projekt med sådan inriktning. I de fall det ärfråga om en i grunden livskraftig verksamhet som påsikt kan uppnå lönsamhet är konkursen inte alltid etttillfredsställande alternativ. Denna brist är det me-ningen att det kommande förslaget till lag om före-tagsrekonstruktion skall bota.En annan sak är att konkursinstitutet ibland miss-brukas och används som ett led i planerad ekonomiskbrottslighet. Detta måste bekämpas på alla fronter.Det kan ske genom att man ger möjligheter till eneffektivare konkursutredning, effektivare polis- ochåklagarinsatser och effektivare skatterevision. Jag kanförsäkra om att den nuvarande rege-ringen och jag som justitieminister kommer att ägnadessa frågor den största uppmärksamhet och att AgneHansson under den nuvarande mandatperioden kom-mer att få se ett antal regeringsförslag inom dessaområden.Jag övergår så till den andra frågan som ställs,nämligen den om jag kommer att vidta åtgärder för attändra förmånsrätten vid konkurser.Insolvensutredningen föreslog i sitt slutbetänkandedels att det s.k. skatteprivilegiet, dvs. statens förmåns-rätt i konkurs för skatte- och avgiftsfordringar, skulleavskaffas, dels att en mycket framskjuten förmånsrättskulle ges för s.k. produktiv lön, dvs. sådan lön somintjänats före en konkurs. I denremiss som sedan överlämnades till Lagrådet fannsdessa förslag inte med. pågår inomJustitiedepartementet slutlig beredning av ärendet,med sikte på att - som jag nämnde - regeringeninom kort skall kunna överlämna en proposition tillriksdagen. Jag vill inte föregripa regeringens ställ-ningstaganden i den kommande propositionen genomatt ge något mer bestämt svar i denna del.Anf. 2 ():Fru talman! Jag ber att få tacka justitieministernför svaret på min interpellation. Tyvärr var den intesärdeles konkret.För det första tror jag att vi för tydlighetens skullmåste klara ut om vi är överens om att det finns ettkonkursmissbruk eller inte. Vi måste också klara utom vi är överens om att ett missbruk bör stävjas ge-nom en förändrad konkurslagstiftning. Är vi överensom detta?Från sida menar vi att konkurslagstift-ningen måste skärpas. Det faktum att konkursernatotalt sett just nu inte ökar innebär inte att problemetmed missbruket av konkursinstitutet är ur världen.Det finns stora regionala skillnader härvidlag. Antaletkonkurser ökar t.ex. fortfarande i mitt eget hemlänKalmar.För det andra är det häpnadsväckande att justi-tieministern ser konkurserna och konkursinstitutetsom det nödvändiga och naturliga sättet att avvecklaen verksamhet som inte är bärkraftig. Enligt minuppfattning är varje konkurs som följer på en ickebärig verksamhet en i grunden onödig företeelse. Enseriös företagare bör naturligtvis ha ett sådant greppöver sin verksamhet att vederbörande på ett tidigtstadium kan avveckla en verksamhet som inte är bärigutan att tillgripa just konkursinstitutet. En väl funge-rande marknadsekonomi måste alltid utgå ifrån attvarje konkurs i den meningen är onödig.Mina frågor avsåg i första hand missbruket. Detborde inte ha undgått justitieministern att det mångagånger är enkelt och bekvämt att försätta ett företag ikonkurs och låta staten betala lönekostnaderna en tidför att sedan starta i ny skepnad med samma typ avverksamhet. har det forna företaget ocksåblivit av med alla skulder till underleverantörer ochtill staten. Denna företeelse får förödande konsekven-ser för många småföretag. Det märks inte minst tyd-ligt i ett småföretagarlän som hemma i län.Det här problemet löser man inte enbart med ef-fektivare konkursutredningar eller enbart genom attskicka på företagare och andra effektivare poliser ochåklagare eller genom att åstadkomma effektivareskatterevision - även om det är viktiga åtgärder i sig.Med en annan utformning av förmånsrätten trorjag att många konkurser skulle bli onödiga. Jag har isvaret från justitieministern fått en försäkran om attjag och kommer att få se ett antal regerings-förslag inom de områden som jag berörde -effektivare konkursutredningar, effektivare polis- ochåklagarinstanser och effektivare skatterevision. Men när det gäller förändringar av konkurslag-stiftningen som mina frågor i första hand avsåg ärsvaret tomt och innehållslöst.Hur blir det? Tänker justitieministern vara likaaktiv på det här området? Kommer det några förslagom en förändrad förmånsrätt? Skall kreditinstitutetsfordringar fortfarande gå före s.k. produktiva löneroch därmed förhindra att bankerna också medverkartill att undvika konkurser? Skall staten först driva inskatter, innan underleverantörerna får vara med ochdela på det som sedan finns kvar? Det finns docksällan något kvar.Anf. 3 ():Fru talman! En viktig fråga i samband med kon-kurser är huruvida de snedvrider konkurrensneutralite-ten eller inte. Det är därför oerhört viktigt att konkur-renslagstiftningen får en sådan utformning att konkur-ser inte kan användas som ett medel i konkurrensmellan olika företag. Den ekonomiska brottslighetenmåste stävjas för att vi skall få ett sunt näringsliv.De seriösa företagarna måste också känna samhäl-lets stöd. Jag är glad över att regeringen planerar attredan i december 1994 lägga fram en proposition omlag om företagsrekonstruktion. Lagrådsförfarandepågår också för närvarande.Det är oerhört viktigt att komma till rätta medkonkursmissbruket. Antalet konkurser ökade ocksådramatiskt . Det dröjdelänge innan den borgerliga regeringen vaknade för attprioritera bekämpandet av den ekonomiska brottslig-heten. Ja, man ville inte ens prioritera detta. Det harknappast stått högst på dagordningen hos den föregå-ende borgerliga justitieministern.Det är därför min förhoppning att den nuvarandeministern inom detta område verkligen med kraft tartag i dessa för samhället och dess utveckling så vikti-ga frågor.Det förekommer inte minst konkurser inom vissaspeciella branscher. Det vet vi. Vi vet också att mångafall har preskriberats, beroende på att det inte harfunnits resurser för utredningar. Det gäller inte minsttjänsteföretag och, särskilt här i , hotell-,restaurang- och taxinäringen. Det är bara några exem-pel på sådana här branscher.Konkurser av olika slag drabbar också underleve-rantörerna hårt. Om inte samhället förmår hävda sam-hällets och marknadens spelregler kommer det inte attfinnas något utrymme för en sund och seriös företags-verksamhet.Anf. 4 Justitieminister ():Fru talman! Jag vill naturligtvis understryka att detär mycket allvarliga problem som vi har att tampasmed när företag går i konkurs. De problemen har vioberoende av om konkursen är föranledd av ekono-miska oegentligheter eller av en misslyckad affärs-verksamhet.Konkurser drabbar enskilda individer och samhäl-let på ett ibland mycket ingripande sätt. Det är anled-ningen till att regeringen kommer att ägna mycket storuppmärksamhet inte bara åt ekonomisk brottslighetsom förekommer i samband med konkurser utan ock-så åt annan ekonomisk brottslighet.När det gäller konkurslagstiftningen säger att jag inte är konkret, att det inte finns någotinnehåll i mitt svar. Jag tycker att det var mycketkonkret att säga att vi nu överväger den lagrådsremisssom den borgerliga regeringen lade fram. Vi vill seom vi kan göra förbättringar i den. Vi kommer meden proposition inom en nära framtid.Däremot kan jag inte finna något konkret ellersakligt innehåll i det som säger. Vilkaförändringar av konkurslagstiftningen vill se utförda? Jag undrar framför allt vilka ändringari konkurslagstiftningen som ville att denborgerliga regeringen skulle genomföra, men integenomförde, och som man nu kanske vill att Social-demokraterna skall genomföra. Jag skall med mycketstort intresse lyssna på de konkreta förslag som AgneHansson har.När det gäller förmånsrättsordningen vill jag inteför närvarande säga något annat än att vi bereder denfrågan. hade en uppfattning ochkom med ett förslag. Den borgerliga regeringen ansågatt det inte kunde göras någon lagstiftning. Vi övervä-ger nu denna fråga och jag återkommer, som sagt,inom till i den här frågan.Anf. 5 ():Fru talman! Är vi fortfarande överens, fru justi-tieministern, om att det finns ett missbruk? Eller finnsdet inte? Skall vi göra någonting åt konkurslagstift-ningen?Vi är överens när det gäller den ekonomiskabrottsligheten och insatserna mot den.Insolvensutredningen tillkom under den borgerligaregeringens tid. Den syftar till att rekonstruera företagutan att tillgripa konkurser.Centern vill har ändringar i förmånsrätten. Jagställde en rad konkreta frågor, som jag inte fick någotsvar på, i slutet av mitt förra anförande.Det gäller för det första statens förmånsrätt i frågaom skatter och avgifter i förhållande till underleveran-törernas fordringar. Skall statens fordringar fortfaran-de prioriteras före underleverantörernas? Vi menar attdet inte får vara så, eftersom det snedvrider konkur-rensen. Många småföretag kan tvingas gå i konkurssom en följd av en annan konkurs.Vi vill för det andra att förmånsrätten skall för-stärkas i fråga om s.k. produktiva löner, dvs. lönersom utgår alldeles innan eller under en konkurs, iförhållande till företagshypotek och andra, så att deockså får vara med och ta ett ansvar för att undvikakonkurser. Om man inte gör den ändringen finns detmycket stor risk för att företag råkar i konkurs, om detställs sådana krav.Detta är två konkreta förslag som hela ti-den har drivit, både i regeringsställning och i opposi-tion. Min fråga till justitieministern var: Är vi överensom att vi skall jobba i den här riktningen? Det var denfrågan som jag ville ha svar på.Anf. 6 ():Fru talman! Jag håller med justitieministern om attdet är nödvändigt att se över hela konkursinstitutet föratt komma åt avarterna. Det är avarterna som måstebelysas.Det är inget tvivel om att de små leverantörernasställning också måste förbättras. Principen måste dockvara att ett företag som har en utvecklingspotentialskall kunna rekonstrueras, men det får inte ske på ettsådant sätt att det skapar en osund konkurrens. Dettaär för mig, som är ledamot av näringsutskottet, enoerhört viktig fråga.För mig är avarter t.ex. de fall då konkursen ipraktiken fungerar som ett sätt för företagen att lyftaav skulder och andra rättsliga åtaganden för att sedanfortsätta med verksamheten.Självfallet måste man kunna ställa frågor, t.ex. omleverantörer skall ha en laglig insyn i konkurser? Börsmå fordringsägare och leverantörer få tillgång tillkontrollbalansräkningar osv.? Det finns mycket kringdessa frågor som man måste belysa, men så längekonkurserna är av ondo och snedvrider konkurrensen,vilket vi vet att de gör, måste det till förändringar.Bristen på respekten för rättsordningen skärperkraven på en noggrant genomtänkt utformning avlagarna.Anf. 7 Justitieminister ():Fru talman! Jag skall börja med att kommenteraSylvia anförande. Att de ohederliga företa-gen sätter den fria och rättvisa konkurrensen ur spel ärnaturligtvis en av de grundläggande utgångspunkternaför hela arbetet mot den ekonomiska brottsligheten.Det förstör marknadens möjligheter att fungera på etteffektivt sätt.Att vi kan se att det finns ett missbruk av systemetär naturligtvis anledningen till att vi intresserar oss förkonkurser. Man försöker skaffa sig förmåner på nå-gon annans bekostnad. Det är oacceptabelt.När det gäller konkreta förslagvill jag säga att det är klart intressant att t.ex. titta påom leverantörernas insyn i konkurser är tillräcklig. Dehar en viss insyn . Det är viktigt att i sambandmed konkursutredningen konstatera att de och andraintressenter har en viss insyn. Detta är en fråga somman kan se över. Finns det möjlighet att öka insynen?Vad skulle det kunna ge för positiva effekter?Jag konstaterar fortfarande att intehar några som helst konkreta förslag som har att göramed konkursinstitutet som sådant. om vi är överens om att konkurser utnyttjas isamband med ekonomisk brottslighet. Jag vet interiktigt det. Men jag kan än en gång försäkra AgneHansson om att detta är något av en hjärtefråga.Jag vill också påpeka att intekom till under den borgerliga regeringens tid. Det varjag som tillsatte den.Agne konkreta förslag har att göra medförmånsrättsordningen. Det förelåg, som sagt, ingetförslag i lagrådsremissen. Därför måste jag faktiskt fålitet tid att överväga huruvida vi skall ha någon annanuppfattning än den tidigare regeringen hade.Anf. 8 ():Fru talman! Jag får väl ändå tolka justitieministernsom att vi är överens om att vi skall finna åtgärdersom gör att vi kommer bort ifrån ett konkursmissbruk.Jag tycker mig se en nyansskillnad mellan SylviaLindgren och justitieministern när det gäller intresset,men jag hoppas att vi skall komma framåt på den härvägen.Det är naturligtvis viktigt att titta på alla tänkbaraåtgärder, även om en ökad insyn i sig inte är tillräck-lig.När det gäller diskussionen om möjligheterna tillförmånsrätt är det självklart att man ändå borde kunnafå någon fingervisning om på vilket sätt regeringen ärberedd att ta itu med frågan. Är regeringen beredd attomedelbart lägga fram förslag? Det kan finnas an-ledning att ytterligare fördjupa analysen kring effek-terna. Ett ytterligare analysarbete borde påbörjasinnan ett förslag läggs fram. Men jag kan inte ensutläsa den färdriktningen i förslaget.För att vi skall få en sundare konkurrens och inteslå ut de små företagen - vilket är oerhört viktigt -måste vi fundera på förmånsrätten i dessa samman-hang och vidga insynen. Jag är beredd att från minoch mitt partis sida noga pröva de förslag till åtgärdersom läggs fram för på området.Jag hoppas att vi skall få se ett aktivt arbete närdet gäller att förbättra möjligheterna att driva en sun-dare konkurrens och att det skall bli en bra företag-samhet som är bra för sysselsättningen i vårt land.Anf. 9 Justitieminister ():Fru talman! Ja, vi håller just på med ett ytterligareanalysarbete. Vi återkommer så fort vi har slutfört detarbetet till riksdagen.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Svar på interpellation 1994/95:3 och frågor-na 1994/95:90 och 91 om vapenexporten, m.m.Anf. 10 Statsrådet ():Fru talman! Jag skall här i ett sammanhang besva-ra två frågor från och en interpellationfrån . Alla tre anknyter till exporten avkrigsmateriel från Sverige.Jan Jennehag har fråga mig om jag avser att god-känna export av nya krigsmaterielsystem till Indone-sien.Min uppfattning är att läget i ärsådant att jag inte avser att föreslå regeringen att getillstånd för någon export av nya krigsmaterielsystemtill detta land.Jan Jennehag har också frågat mig om regeringenkommer att ge tillstånd för export av några nyakrigsmaterielsystem till de s.k. . Fråganställs med hänvisning till uttolkningar i media av mittsvar här i kammaren för precis en månad sedan, närBengt ställde motsvarande fråga.Mitt svar är detsamma nu som då: Men hänsyn tillrådande säkerhetspolitiska läge i Mellanösternområ-det avser jag att föreslå regeringen att inte ge tillståndför ny vapenexport till området. För övrig krigsmate-riel ställer riktlinjerna för krigsmaterielexport delvisannorlunda krav än vad som gäller beträffande krigs-materiel för strid. Detta beaktas vid prövningen avenskilda ärenden. Jag vill understryka att prövningenkommer att vara mycket restriktiv också när det gällersådan export till . Försvarsin-dustrin kan därför inte påräkna nya affärer med övrigkrigsmateriel i denna region som något givet.Fru talman! har i en interpellationtill utrikesministern ställt tre frågor om den svenskavapenexportpolitiken. Arbetet inom regeringen är såfördelat att det är jag som skall svara på denna inter-pellation.Den första frågan är om den socialdemokratiskaregeringen kommer att verka för en mer restriktivsvensk vapenexportpolitik.Svaret på frågan är ja.Den andra frågan är om regeringen avser att stop-pa krigsmaterielexport till länder som är öppna förexport, och vilka länder som i så fall skulle vara ak-tuella.Svaret är att vårt regelverk är så utformat att ingetland i och för sig är öppet eller stängt för export frånSverige. Varje potentiell exportprodukt prövas för sigså att alla relevanta förhållanden kan beaktas. Det ärmin avsikt att tolka regelverket restriktivt. Dennaavsikt exemplifieras bäst av de svar jag lämnadepå frågor.Den tredje frågan är om den socialdemokratiskaregeringen kommer att ta initiativ i enlighet medmotionen U227 /94, rörande bl.a. vapenex-port till Indonesien.Det är viktigt att i detta sammanhang klargöra attregeringen inte tar några initiativ i vapenexportsam-manhang, det gör försvarsindustrin. Det enda undan-taget från denna regel är om det föreligger ett s.k.ovillkorligt exporthinder, t.ex. ett FN-embargo. Re-geringens funktion i normalfallet är att ta ställning tillom det är möjligt att medge undantag från det gene-rella utförselförbud som lagstiftningen uppställer i defall försvarsindustrin ansöker om detta.Jag har i ett frågesvar till gettuttryck för min restriktiva inställning vad gäller ex-port till . Detta är samma restriktivitet somkommit till uttryck i motionen hänvi-sat till.Anf. 11 ():Fru talman! Jag vill tacka för sva-ret. Jag vill också ge en kortfattad bakgrund till mininterpellation. Bakgrunden är självklart den dubblaroll som spelar internationellt.Å ena sidan har vi den ljusa, mycket progressiva,rollen med ett förhållandevis högt bistånd per invåna-re och uttalad solidaritet för världens fattiga. I denprogressiva bilden ingår också vårt ställningstagandemot förtryck av mänskliga rättigheter i olika delar avvärlden. anses ha spelat en mycket viktig rolli kampen mot apartheid i . Vi öppnade fam-nen för tusentals chilenare som tvingades fly efterkuppen i 1973.Den andra mörka sidan är den hårdnande attitydsom finns i mot dem som flyr från krig ochförtryck och som befästes under den borgerliga regi-men . Beklagligtvis har jagännu inte sett att den förefaller ersättas av en merhumanitär flyktingpolitik. Jag vill understryka ännu,eftersom jag självklart snart hoppas märka en attityd-skillnad från den socialdemokratiska regeringen.I den mörka sidan av finns också vape-nexporten. anser att ingen form avvapenexport borde vara tillåten. Trots alla regler ärdet uppenbarligen oundvikligt att vapen, svenskavapen, hamnar i fel händer. Vi kan gardera oss mot attexportera till länder där det råder konflikt ellerdär mänskliga rättigheter inte respekteras . Menvem av oss kan avgöra vilka konflikter som äraktuella ? Ett tydligt exempel på detta är jude svenska vapen som såldes till ett värde av 1,7 mil-jarder kronor till under 80-talet.Själva syftet med att tillverka vapen är att de skallanvändas. hävdar att om menarallvar i nedrustningsarbetet är det enda konsekventaatt lägga upp en plan för att minska all vapenexportoch upphöra med all vapenproduktion i Sveri-ge och internationellt. Självklart kommer en sådanomställning till civil produktion att ta , mendet är fullt möjligt att genomföra. Sysselsättningen iSverige behöver inte bli lidande på grund av detta.Vapenindustrin är inte särskilt arbetsintensiv, utan kanbedrivas på hög teknisk nivå. Det finns ett konkretexempel . har med stor framgång lagt uttillverkningen av Volvos sidokrockkuddar till Liab iLindesberg.Fru talman! Jag har i min interpellation frågatMats om den socialdemokratiska regering-en kommer att verka för en mer restriktiv vapenex-port. Hans svar är ja. Det är naturligtvis bra. Jag görsamma bedömning i en del frågor som redovisar. Men det blir praktiken som får utvisaom så är fallet.Min andra fråga gäller om regeringen avser attstoppa krigsmaterielexport till länder som är öppnaför export. I så fall, vilka? Den frågan besvaras medatt inget land i och för sig är öppet eller stängt förexport. Men, , det är väl uppenbarli-gen så att det finns länder där det en sådan politisk situation att det inom över-skådlig tid är otänkbart med export. Där vore det välmycket lämpligt med klara signaler till industrin? Debehöver ju besked.Jag har i interpellationen tagit upp somett konkret exempel. Men eftersom att konkretisera frågan ytterligare går jag intein på situationen där. Men jag menar att det räckerinte med diskussionen om nya leveranser. svarar att han inte tänker föreslå tillstånd förnya leveranser. Men hur är det med följdleveranser-na? exporterades faktiskt "övrigt krigsma-teriel" för 0,6 miljoner till just . KommerMats se till att regeringen inte heller iframtiden tillåter den typen av följdleveranser? Det ärlika viktigt som vad gäller nya produkter.I sitt svar till säger vad gäller kan inte försvarsindustrin"påräkna nya affärer med övrig krigsmateriel i dennaregion som något givet. "Men, , , dagenföre valet, uttryckte sig ministern på ett annat sätt. Påen direkt fråga från Svenska Freds- o. Skiljedomsfö-reningen svarade : "Det vore direktolämpligt att godkänna nya krigsmaterielaffärer medländerna i ." Varför denna ändring frånuttrycket olämpligt till uttrycket inte något givet?Företaget AB rappor-terar i sin personaltidning att man demonstrerat spa-narradarn Giraffe i fyra av . Har det före-taget fått något förhandsbesked av regeringen?Jag undrar också hur det förhåller sig med följdle-veranserna. Hur länge kan man acceptera att manmåste hålla på med följdleveranser? Jag har hört talasom att vi även är skyldiga att acceptera följdle-veranser för produkter som levererats under 50-talet.Hur kan detta vara möjligt? Jag kan ta fler exempel änGulfstaterna, exempelvis Turkiet.Jag vill också få veta om möjligheterna till nya le-veranser. har nämnts som ett exempel på tänk-bart land för ny export. Är detta möjligt? Den föredetta diktatorn är ju fortfarande chef förförsvarsmakten!Anf. 12 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Det ärbra att så klart säger att det inte blirfråga om någon krigsmaterielexport till sig det gäller krigsmateriel för strid eller övrigkrigsmateriel. Frågan om följdleveranserna har EvaZetterberg kommenterat, så den ger jag mig inte in pånu.Man kan däremot naturligtvis säga att haftarbete i . Den förra regeringen gav hösten1993 klartecken att lämna offert på kanoner.Nu kan naturligtvis hänvisa till attdetta är följdleveranser och att samma typ av kanonerlevererats tidigare samt att man inte kan göra något åtdet. Jag skulle vilja veta vad tycker idetta fall. Går det att göra något åt det?I svaret sägs vad gäller ny vapenexport att det intekan bli fråga om krigsmateriel för strid till Gulfstater-na, däremot är det fritt fram för följdleveranser. Vadgäller prövningen av övrig krigsmateriel sägs det attden skall vara mycket restriktiv. Men det är den na-turligtvis alltid. Jag tolkar detta som att det är frittfram för övrig krigsmateriel att levereras till Gulfsta-terna.