prot · GH09107 · 1994-05-19 00:00:00 — Detrör sig om flyktingar som erkänts av UNHCR ochsom väntar på att få komma till ett tredje land.Även många av dem som redan hade fått sådanalöften har arresterats och riskerar utvisning. Detbehövs initiativ och mycket skarpa protester motTurkiets agerande, och det är bråttom.I dagarna tar också högsta domstolen i till om man skall förbjuda partiet DEP.Om DEP förbjuds blir det signalen till enintensifierad jakt på DEP:s politiska funktionäreroch lokala politiker. Ett enat massivt agerandemåste till. Jag vill verkligen uppmana vår regeringatt ta initiativ till detta.Jag vill rikta en undran till varförsocialdemokraterna har godtagit en så lamskrivning när det gäller Turkiet.Några ord om : Enligt en Amnestyrapport ärde vanligaste brotten mot mänskliga rättigheter iIran långvariga fängelsestraff för politisktoppositionella efter bristande rättegångar, ettutbrett användande av tortyr och dödsstraff ochäven mord på oppositionella som befinner sigutanför Iran.Enligt en uppskattning av en organisation förmänskliga rättigheter finns det ca 19 000politiska fångar i . Man använder sammametoder i som använts i , ochandra diktaturer, nämligen att kidnappa och mördaaktivister.Den 5 maj kidnappades en studentaktivist somsedan hittades mördad med brutna armar och andratecken på svår tortyr. inleddes ensittstrejk av studenter utanför det universitet honstuderade vid i . Situationen där är mycketspänd just nu.Vi uppmanar vår regering att aktivt utövapåtryckningar på också när det gäller brott motmänskliga rättigheter och de senaste händelsernamed studenterna.Herr talman! Jag yrkar därmed bifall tillVänsterpartiets meningsyttring.Anf. 64 ():Herr talman! Konventionen om barnens rättigheterantogs av den 20 november1989. var en av de drivande staterna ikonventionsförhandlingarna.Det finns alla skäl för att fortsätter att iolika sammanhang driva frågor som berör barnenssituation i världen. röst får inte tystna sålänge det finns barnfängelser i olika länder, så längebarn under 18 tvingas ut som soldater, så länge vihar 150 miljoner barnarbetare och så länge vi harländer där det av 8 000 aborter är 7 900 som ärflickfosteraborter.FN:s barnkonvention lägger särskild vikt vid attbarn skyddas från varje form av exploatering. Deninnehåller förbud mot barnprostitution,barnpornografi och exploatering av barn genomförsäljning eller barnarbete. Man beräknar att deti dag finns ungefär 150 miljoner barnarbetare ivärlden, detta trots att det finns konventioner ochnationell lagstiftning mot barnarbete. I FN:sbarnkonvention stadgas att barn har rätt till skyddmot ekonomiskt utnyttjande och mot att utföraarbete som kan vara skadligt eller som hindrarbarns utbildning eller utveckling.Den främsta orsaken till att barnarbeteförekommer är fattigdom. Det behövs ekonomiskaoch sociala förändringar för att komma till rättamed exploateringen av barn. Utbildning är detviktigaste instrumentet för att förbättra derassituation.I en flerpartimotion anförs sympati för vadorganisationer som kämpar för barnens rättigheterförespråkar, nämligen att olika branschimportöreri samarbete med dessa organisationer sluter avtalmed sina leverantörer om förbättrade villkor förbarn. Ett första steg kan vara att kräva attprodukter som t.ex. mattor förses med intyg på attde inte är tillverkade av barn under 12--14 år.I motionen föreslås också att regeringen tar initiativtill samråd med importörer i berörda branschersamt barnrättsliga och fackliga organisationer föratt avskaffa barnarbete. Man hemställer om enkartläggning av i vilken utsträckning svenskaimportörer baserar sin verksamhet på barnarbete.Härutöver föreslås att i olikainternationella samarbetsforum tar upp frågan ombarnarbete och föreslår åtgärder.De stater som undertecknat konventionen, till vilkaSverige alltså hör, skall också skydda barnet frånalla former av sexuellt utnyttjande och sexuellaövergrepp. Man skall alltså särskilt vidta åtgärder,så att barn ej tvingas delta i olaglig sexuellhantering eller utnyttjas för prositution eller annatsexuellt övergrepp.Nog frågar man sig då varför i all sin dar Sverigeinte kan kriminalisera barnpornografin. Attgömma sig bakom tryckfrihetsförordningen är juverkligen att blunda med båda ögonen. Vi får välhoppas att hittar någonlösning på den här frågan så att vi får stopp pådenna vidriga hantering.Helt klart är att det är flickebarnen, både de oföddaoch födda, och kvinnorna som behöver den störstahjälpen. En traditionell sedvänja som det finns allanledning att motarbeta och förhindra är att ungaflickor utsätts för könsstympning med livslångtlidande som påföljd. Det finns anledning attuppmärkamma att en del flyktingar och invandraretar med sig dessa sedvänjor hit till . I svensklag är detta förbjudet, och vi skall aldrig accepterasådana sedvänjor.De svenska biståndsinsatserna riktar sig också i höggrad på åtgärder som syftar till att på olika områdenstärka kvinnans och barnens ställning ochrättigheter.Det är ytterst angeläget att de frågor som handlarom barnens och kvinnornas situation kommer upppå de kommande konferenser som planeras både1994 och 1995.Det finns många angelägna problem som behandlasi utrikesutskottets betänkande nr 26 -- tortyr ochmisshandel, våldtäkt av kvinnor, förtryck av defattigaste och de svagaste. En av orsakerna till allaövergrepp är givetvis fattigdomen i världen. Dendagen vi får en bättre balans mellan de rika och defattiga länderna kommer förhoppningsvis de värstaavarterna att eliminieras.Vår roll är att skapa opinion i dessa frågor. Dettakan vi göra genom de olika kanaler vi har, politisktoch på andra sätt. Men vi får aldrig blunda förproblemen och skjuta dem åt sidan. Dessa problemangår oss alla.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall tillutskottets hemställan.Anf. 65 ():Herr talman! När imperier faller skerdet ofta under stora konvulsioner. Förträngdakonflikter, underliggande motsättningar ochuppgörelser med gångna tiders förtryckare gör attkrig, konflikter och våldsamheter är en del av detpris man betalar för att bli av med imperierna.Halvön har sett många imperier falla alltifrånRomarriket, mongolernas välde, det ottomanskaväldet, sedermera det tsarryska väldet och nyligendet sovjetiska väldet. I dagens nyhetstelegram kanvi läsa att ukrainska trupper har skickats till Krim.Det är ganska logiskt, eftersom är en del avUkraina. Men det är också ett uttryck för denkonflikt som finns med lokala ryska ledare och denukrainska staten.Dessa konflikter om Krims framtid liksom denukrainska konflikten med omSvarta havs-flottans tillhörighet har konsekvenserför hela säkerhet. Men de är särskiltallvarliga för krimtatarerna, den befolkning som iöver har bott på Krim.Det är kanske en tillfällighet men tänkvärt att det är nästan exakt denmajnatt då till sista man lät deporterakrimtatarerna från . Med en timmes varsel --ibland kortare, ibland kanske något längre -- fickmänniskor packa få tillhörigheter och gå ombord pågodståg. Det genomfördes en deportation som ivåldsamhet och brutalitet översteg den vid mångaandra av de dåd som var fader till.Stalin var som förtryckare som bekant sällsyntgrundlig, uttrycket ingen person, inget problem,tillskrevs honom under Moskvaprocesserna . Sovjetimperiets politik under kanmöjligen också karakteriseras med uttrycket: Ingetfolk, inget problem.Spåren efter krimtatarernas på sopadesigen mycket grundligt. Orts- och gatunamnändrades. T.o.m. begravningsplatser utplånades.Krimtatarernas universitet gjordes om tillmentalsjukhus och utomhuslatrin. Khanpalatset ihuvudstaden bevarades visserligen tilleftervärlden. Men för att inte någon skullemissförstå från vilket håll övermakten kom byggdeshalva trädgården till ett sovjetiskt tankmonument,med kanonröret riktat mot palatset.Huvudgatan i staden -- som försovjetiska turister inte gjordes allmänt bekant, mendit man försökte locka en del utländskavalutaturister -- döptes om till , kanske för att tyska turisterskulle övertygas om den rätta läran.Nu återvänder krimtatarerna till på egetinitiativ och ofta i konflikt med lokala myndigheter.Det har blivit konflikt med särskilt invandraderyssar på orten, ofta förtjänt sovjetisknomenklatura. Man har t.o.m. mött derashandgripliga motstånd.Ukrainska myndigheter är inte negativa till ettåtervändande. Men ukrainska myndigheter harbegränsade möjligheter att genomdriva sin viljaoch tillåta krimtatarisk återflyttning och ävenbegränsade möjligheter att garanterakrimtatarernas säkerhet. Därför tror jag att det ärangeläget med internationell uppmärksamhet krigdetta folks öde liksom angående mänskligarättigheter för de återvändande krimtatarerna.När jag var på hade ännu ingenrepresentant för den svenska ambassaden i Kievvarit där. Jag vet att det gjorts flerabesök. Det är glädjande att läsa att också FNtydligen har visat ett viss intresse för detta. Jag tarfast på det som framkommer av utskottetsutlåtande om att t.o.m. kan överväga attESK:s minoritetskommissarie kan ta upp frågor omkrimtatarernas situation.Med förhoppningen att de halva löften som finns ibetänkandet -- och som jag förstått även avinterpellationsdebatter och andra kontakter medUtrikesdepartementet -- skall leda till ett svensktintresse och svenska insatser för att drauppmärksamhet till krimtatarernas situation, berjag att få yrka bifall till utskottets hemställan.Anf. 66 ():Herr talman! ordförande inledde med att uttrycka sin uppskattningöver stora intresse för MR-frågor. Hansade också att intresse markerades av attvi nu också har en särskild MR-minister. Jagförmodar att det faktum att denne minister tittadein här under vår debatt när vi pysslade meddessa frågor markerar detta intresse.Tyvärr tycker jag att utrikesutskottets betänkandeändå behandlar många av dessa frågor alldeles försvepande och summariskt för att jag riktigt skall troatt man har tagit dessa frågor på allvar. ärtempot högt inför sommaruppehållet, ochbetänkandet har väl närmast karaktären av ettuppsamlingsheat.När jag letade efter och min motionom zigenarnas rättigheter hittade jag till minoförställda förvåning min motion om dubblamedborgarskap, dessutom under rubrikenflyktingar. Jag förstår uppriktigt sagt inte varfördenna motion behandlas av utrikesutskottet ochdessutom i betänkandet om mänskliga rättigheter.Texten i betänkandet visar också med all tydlighetatt utskottet inte heller har förstått det.Herr talman! Vid läsningen av detta betänkandehittade jag vidare min motion om . Det ären motion som inte i något avseende handlar ommänskliga rättigheter. Det gör inte hellerutrikesutskottets behandling av motionen.Min motion behandlar omvärldens obegripliganonchalans av självständighet sedandecember 1991. Det är en nonchalans som harbidragit till den destabilisering som har ägt rum iUkraina.Nu har äntligen vaknat, inte minst som följdav Zjirinovskijs och de ryska nationalisternasframgångar , och också som en följd avett enträget upplysningsarbete av olikasäkerhetspolitiska tänkare såsom ZbignievBrzinski. Den senaste månaden har även EUvaknat och slutit ett samarbetsavtal med Ukraina.Allför länge har omvärldens intresse för Ukrainaenbart inriktat sig på att sätt tryck på attavveckla sin kärnkraft och sina kärnvapen. FörSverige återstår uppenbarligen fortfarande attvakna inför betydelsen av en av våra närmastegrannar, med vilken vi delar en icke oväsentlig delav vår historia.I utrikesutskottets betänkande om mänskligarättigheter handlar våra relationer med Ukrainafrämst om kärnkraftssäkerhet. Det är säkertviktigt. Men jag förmodar att det ändå återspeglarnågot som framför allt handlar om svensktegenintresse.För säkerheten i vårt eget närområdes skull, inteminst i och , är jag övertygad om attdet är ett starkt svenskt intresse att medverka till attstabilisera både den ekonomiska och dendemokratiska utvecklingen i Ukraina.Som utskottet självt anför var några observatörer iUkraina i samband med valen ochövervakade valen. Vi kunde bl.a. konstatera attvästliga mediers schablonbilder, ofta inspireradefrån , inte alls ger någon helhetsbild avutvecklingen i . Men det kanske inte ärnågot man kan förvänta sig i ett betänkande ommänskliga rättigheter.Herr talman! Slutligen hittade jag också KarinPilsäters och min motion om zigenarnas rättigheter.Jag tycker att den hör hemma i det härbetänkandet. ägnar stort utrymmeåt att redovisa beräkningar av hur många zigenaredet finns i . Man redogör för de studier somhar gjorts av olika internationella organ. Men detstår ingenting om vad som åstadskommits när detgäller zigenarnas rättigheter i . Det ärnaturligtvis fullt förståeligt eftersom ingenting haråstadkommits.Som statsrådet medgav i enfrågedebatt här i kammaren ärintresset för zigenarnas situation från övrigaeuropeiska stater mindre ju mer berörda de är.Varför skall vi då uppmärksamma zigenarnassituation. För det första är det naturligtvis på grundav tystnaden om denna stora folkgrupp i Europa.För det andra på grund av ointresset. Till skillnadfrån nästan alla andra minoriteter finns det intenågot land där denna minoritet är en majoritet ellerdär man har ett intresse av att driva zigenarnasrättighetsfrågor.Rumänien har invalts som medlem av Europarådetutan att vi har fått några garantier för hur framförallt zigenarna behandlas i . Det är underall kritik. Det kan man också utläsa avutrikesutskottets betänkande. Om nusläppts in i utan att detta hartillgodosetts måste det följas upp. Det sker inte avsig självt som utrikesutskottet tycks tro. Det krävsett svenskt initiativ här. Jag yrkar därför bifall tillyrkandena 1 och 2 i motion U641.Avslutningsvis vill jag instämma i vad som sagts häri talarstolen av när det gällerIndonesien, av när det gällerflyktingfrågorna i och av MargaretaViklund när det gäller folkmordet i Bosnien.Anf. 67 () replik:Herr talman! Jag delar att flera av hans motioner inte handlarom mänskliga rättigheter. Men om han nogastuderar rubriken på det betänkande vi nudiskuterar skall han finna att den ganska väl täckerinnehållet i hans motioner.Jag delar också hans uppfattning attzigenarproblemet är utomordentligt viktigt. Jagkan försäkra att det ingalunda harfallit ur uppmärksamheten för . Fleraav de länder som har beviljats inträde harbetydande zigenarminoriteter. Minoritetsfrågornakommer att vara utomordentligt väsentliga förEuroparådet framöver. Inte minst de zigenskaminoriternas problem behöver ägnas en starkt ökaduppmärksamhet. Jag kan försäkra att så kommer att bli fallet.Anf. 68 () replik:Herr talman! Det kan nog tänkas att det kommeratt visas intresse i . Med 10 eller 20 årsmellanrum har man i gjort en ochannan studie av zigenarnas situation. Men detåterstår fortfarande att åstadkomma någonting. Vikan konstatera att utvecklingen de senaste årensnarast har gått åt motsatt håll.Man förmår uppenbarligen inte att sätta press påt.ex. när det gäller dessa viktiga MR-frågor innan man släpper in landet i fråga iEuroparådet. I det läget hade man kanske haft vissapåtryckningsmöjligheter eftersom intresset att blimedlem är så stort i . Då är det klart attdet måste följas upp ännu bättre efteråt.Men där är jag pessimistisk av det skälet att det intefinns någon som helst opinion i för atträtta till dessa fruktansvärda förhållanden. Denrumänska regeringen har nog tvärtom en ganskastark folklig uppslutning bakom den politik sombedrivs. Det finns inte mycket som talar för attflertalet av medlemstaterna i somsjälva har betydande zigenargrupper kommer attvara intresserade av att resa frågan.Det är därför jag kommer fram till samma slutsatssom i motionen. Det måste aktivt tas initiativ. sade kan vi inteförvänta oss att någon annan tar initiativ. Då räckerdet inte att, som utrikesutskottet gör, konstatera attdet nog kommer att ske. Det krävs beslut om attSverige skall ta initiativ i frågan.Anf. 69 () replik:Herr talman! Frågan om de mänskligarättigheterna i diskuterades iEuroparådets parlamentariska församlingsständiga kommitté så sent som i går. Jag skall tillLennart Rohdin överräcka en rapport som nyligenhar framställts av riksdagsmännen frånFinland och från . Den handlar omhur uppfyller de förpliktelser man gav isamband med att landet invaldes i Europarådet.Anf. 70 () replik:Herr talman! Jag tar tacksamt emot den. Men detföranleder mig inte på något sätt att ändrauppfattning om behovet av att sättaEuroparådet under tryck. Jag tror att Europarådetäven under sin kommande generalsekreteraresäkerligen kommer att vara både bekymrat ochuppmärksamt på det som sker. Men det krävs ocksåhandling. Jag önskar den blivandegeneralsekreteraren all framgång. Det kommer attbehövas.Anf. 71 ():Herr talman! Jag har sex motioner i det härbetänkandet som jag kort tänkte beröra. Jag tänktebörja med två motioner om ochVästsahara eftersom de har liknande problem. Dethandlar om avkolonisering. Det är egentligen inteen fråga om mänskliga rättigheter. Det handlar omtvå folks rättigheter att själva få bestämma över sinframtid. Här har FN ett mycket stort ansvar att setill att man fullföljer det som har sagts.Medlemsländerna har varit överens om attkoloniserade folk skall ha rätt att själva bestämmaom sin framtid genom folkomröstningar. Detta harpågått , och vi har inte settfolkomröstningar vare sig i ellerVästsahara.Mänskliga rättigheter är ett medel att utövapåtryckningar på de regimer som har ockuperatdessa länder. Särskilt när det gäller harjag deltagit i många debatter här i kammaren omhur man har hanterat situationen. Jag är mycketkritisk på den punkten. Det är en sak att stå här ochsäga att man skall ställa krav på respekt förmänskliga rättigheter, men sedan är det en annansak att man är beredd att både sälja vapen och gekrediter till såväl som . Jagtycker inte att det skall finnas några krediter tillvare sig eller till så länge deinte kan se till att dessa folk får sin självklara rätttill självbestämmande.Jag oroar mig en del över den mening som BertilMåbrink tidigare citerade där utskottet skriver:''Splittringstendenser i skulle lätt kunnaleda till en destabilisering av den viktigasydostasiatiska regionen.'' Det verkar som om maninte tycker att det östtimoresiska folket skall ha rätttill självbestämmande. Menar man att Indonesiendå splittras upp och att det skulle vara till men förhela regionen? I så fall tycker jag att man är innepå en farlig väg.När det gäller Västpapua tycker jag att det är braatt man säger ifrån att Västpapua bör bli föremålför det internationella samfundetsuppmärksamhet. Det gick alldelesför lätt när Västpapuas folk accepterades som endel av Indonesien.Jag kan inte låta bli att framföra min förvåning överatt här attackerar MargaretaViklund för att utskottet tassar på när det gällerTurkiet. Jag tycker att man tassar på här. Men bådadessa personer har ju skrivit under betänkandet såjag förstår inte att ni inte kunde medverka till attdet blev litet skarpare skrivningar när det gällerTurkiet. Det finns ju all anledning att göra det. Detär ju inte så att vi inte har information om vad sompågår i . Inte minst utrikesutskottet bör juhålla sig väl informerat. Det förekommer ju grovabrott mot de mänskliga rättigheterna.När det gäller är det faktiskt frågan omfolkmord, vilket också har varitinne på. Inte kan det saknas information! Det voremycket konstigt om utrikesutskottets ledamöter ärså dåligt informerade att de har fåttkunskaper om det som pågår där.Jag tycker också att det är väldigt olyckligt, vilketjag har tagit upp i en motion, att man blandar ihopmänskliga rättigheter och terrorism och att man pådet viset på ett sätt har legitimerat när detgäller det våld som begås mot kurder och andraminoriteter i syfte att bekämpa terrorism.Utskottet skriver att man i princip instämmer i detjag säger i min motion och beklagar att MR ochterrorism blandas ihop. Det bästa hade ju varit omSverige då inte heller hade gått med på att fattabeslut om den resolution som lade fram iFN. Den gick igenom i konsensus. Jag tycker att detvar bedrövligt. På det viset ger man som sagt en visslegitimitet för vad som pågår i . harockså gått ut väldigt aktivt och ser det som en segeratt ha fått igenom resolutionen i FN.Jag tycker att det är dags att ta upp den frågan igenoch gå tillbaks till den ordning som rådde tidigare,dvs. att brott mot mänskliga rättigheter handlar omstaters brott mot befolkningen. Terrorism skall mansjälvfallet bekämpa. Det är kriminellt. Men manskall inte blanda ihop det med mänskligarättigheter.Internflyktingar är ett stort problem som bordeuppmärksammas och tas upp mer. Det finns flerinternflyktingar än flyktingar som flyr över gränser.Den svenska hållningen innebär att vi på ett sättdeltar i politik. Vi skickar tillbaksasylsökande till , eller . Detgäller personer som kommer från sydöstra som tvingas därifrån av den turkiska militären.Det är en sak som man bör ta upp mer.Jag skulle också önska att ESK kunde ta upp fråganom och att en delegation reste till ,inte minst för att studera förstörelsen av byar ochhur man tvångsförflyttar människor. Dessamänniskor har inga alternativ.Jag hoppas verkligen att kan se tillatt frågan kommer upp mer i . Mankan faktiskt ifrågasätta om bör varamedlem av eftersom de mänskligarättigheterna och de demokratiska principer somgäller för en rättsstat inte respekteras. Turkietbedriver hets mot kurder och andra minoriteter.I övrigt instämmer jag i det som har sagt tidigare fråntalarstolen när det gäller kurdernas situation.Anf. 72 () replik:Herr talman! Jag skall inte säga att jag har blivitpåhoppad, för jag upplever det inte så, men vid tvåtillfällen har såväl som IngelaMårtensson kommenterat att jag står med i dettaeniga betänkande även när det gäller skrivningarnaom . Jag är övertygad om att både BerithEriksson och känner till minpersonliga hållning när det gäller situationen iTurkiet. Jag kan försäkra att jaghar gjort mitt allra bästa för att övertyga hennespartikamrater i utskottet om skarpare skrivningar.Men lika lite som har nått succénär det gäller att övertyga inom sin grupp har jagkunnat övertyga hennes partivänner att inta enskarpare hållning.Det finns en socialdemokratisk motion i frågan somHans Göran har talat om från talarstolen.Vi har ingen reservation när det gäller . Vihar ingen reservation alls i detta betänkande. Viville gå längre i många av de frågor som togs upp iutskottet, men vi har också ansett att det har varitviktigt att få ganska skarpa skrivningar från ettenigt utskott. Det har tjänat syftet att flytta frampositionerna för MR-frågorna som helhet.Det ändrar inte min principiella personligahållning: vi borde gå betydligt tuffare fram motTurkiet.Anf. 73 ()replik:Herr talman! Det är på grund av att jag vet att ViolaFurubjelke är engagerad när det gäller kurdernassak och bör vara väl informerad som jag förvånarmig över att hon i den tidigare debatten nästananklagade för den skrivningsom innebär att man tassar på när det gällerTurkiet.Viola Furubjelke behöver inte ta ansvar förFolkpartiets ledamöter i utskottet. Hon får tala förden socialdemokratiska gruppen. Jag tycker atthela utskottet har gjort en svag skrivning när detgäller Turkiet.Jag vill passa på att fråga hur meningen om splittringstendens iIndonesien. Skall man se den som en förskjutning iden svenska hållningen? Är vi kanske inte längreför att folk skall få till stånd enfolkomröstning och att de själva skall få bestämmaom sin framtid? Det kan man nästan tolka in idenna mening i utskottets betänkande.Anf. 74 () replik:Herr talman! Först hade jag inte tänkt förlängadebatten, men jag vill ändå ge ett klart besked. Jagkan alldeles entydigt säga att vi är för rätttill självbestämmande. Jag har sagt det tidigare häri kammaren, och det står jag fast vid.Anf. 75 ():Herr talman! Det ligger ett visst mått av symbolik iatt den sannolikt sista utrikespolitiska debatt somHans Göran deltar i handlar om mänskligarättigheter. Han har under sina iutrikesutskottet och även tidigare som medlem iandra utskott oavbrutet agerat i frågor som gällerjust de mänskliga rättigheterna.