prot · GH0981 · 1994-03-28 00:00:00 — Det är den vägen verket går.Utskottet har tagit intryck av den oro som finns utei landet och som uttrycks i motionen beträffandefrågan om minskade resurser och menar att dennafråga måste prövas ingående. Utskottet säger ibetänkandet ''att det är av största vikt attförsäkringskassornas behov av resurser förrehabilitering beaktas. Vid bedömningen av ivilken mån besparingsåtgärder är möjliga underperioden /96--1997/98 måste särskilt beaktasvilka effekter en rationalisering avadministrationen får på utgifterna för i första handsjukpenning och förtidspension.'' Det är en bramarkering som utskottet gör med en sådanskrivning på denna punkt. Jag ser nämligen en farai att skära ned försäkringskassornas resursernaalltför hårt. Det är viktigt med ordentligasatsningar på rehabiliteringen.Vi socialdemokrater är nöjda med den skrivningsom är gjord. Det är bra med ett tillkännagivandetill regeringen om att resursfrågan tillförsäkringskassorna måste följas upp.Herr talman! Med anledning av det förslag som ärframlagt i betänkandet yrkar jag bifall till utskottetshemställan.Anf. 78 ():Herr talman! För det första vill jag yrka avslag påreservationen och tillstyrka propositionen.För det andra vill jag ta upp frågan omrehabilitering, som är en viktig uppgift inomförsäkringskassorna. Vi är alla lika besjälade avnödvändigheten av att få en god rehabilitering. Jagvill påminna om att frågan kom upp första gången1982 genom en moderat motion. Vi hade antagligenstått mycket bättre rustade om vi hade tänktom tidigare.När det gäller resurserna undersökteRiksförsäkringsverket ganska tidigt hur långt deolika kassorna i landet hade kommit. Styrelsengjorde där ett ganska skarpt påpekande om att detpå en del ställen hade gått långsamt att flytta överresurser men att det på andra ställen hade gåttmycket bra. Det var en av anledningarna till attRiksförsäkringsverket fick tillgång till den nyatekniken för att räkna fram jämförelsekostnader,eller styckkostnader, för olika åtgärder. Man fanndå en väldig spridning över de olika kassorna.Några kassor var mycket bra på vissa saker, ochnågra kassor var mycket bra på andra saker. Denslutsats som drogs var att det går att spara omkassorna lär sig av varandra, försöker rationalisera,tar till sig nya metoder, osv. Av denna anledningansågs att kassorna kunde följa det ålagdabesparingskravet på 3 %.Även Försäkringskasseförbundet var enigt i dennafråga, även om man inte tyckte om påpekandena.Man ansåg att det inte skulle vara centraliserat utanatt kassorna kunde sköta detta själva. Det är sådantsom förekommer i organisationer. Det är fråga omhur man ser på den egna verksamheten, hur manarbetar i kassorna jämfört med vad som sker itoppen. Jag tror att skrivningarna efter denfördjupade prövningen har blivit så bra att alla kanvara nöjda. Det är realistiskt att tro på enneddragning på och trots allt en mycket bättrerehabiliteringsverksamhet.Jag skulle också vilja säga att jag tror att vi glömmerbort att rehabiliteringen lyckas olika bra i olikakonjunkturlägen. Här borde vi anpassa vårametoder. I början av en konjunkturnedgång är detsvårt att rehabilitera folk, då det inte finns någrajobb att gå till. I botten av lågkonjunkturen, när vistår inför en vändning, skall vi sätta i gång med attrehabilitera. Det är då som det är så viktigt att detfinns rehabiliteringsresurser. Jag tror att vi alla,utan politiska stängsel, skulle kunna tänka på ettnytt sätt.Arne och Ny demokrati vill rationaliseramed . Jag skulle vilja säga att de går för långt.Därmed missar de mycket av rehabilitering och fårsjufalt igen i kostnader.Arne sätt att formulera sitt mål som irationalisering är vilseledande. Det är ju fråga om5 %; 3 plus 2 är 5. När jag hörde hans anförandetänkte jag, uppriktigt sagt: Om människor inte vetvad ordet populist är, hoppas jag att de lyssnar påArne -- då får de en ganska god definitionav ordet.Anf. 79 (nyd):Herr talman! Det är ganska fantastiskt att höra attdet är populism när man pratar om att skära nedadministrationskostnader och försöka effektiviseraen rörelse. Det är ett helt nytt begrepp. Jag tyckeratt det skall kallas för effektivisering när man drarin på administration. Det är ju ett besparingskrav,ett effektiviseringskrav av ganska stora mått, somställs. har inte någon rörelse, såvitt jag vet,mått dåligt av effektivisering.Anf. 80 ():Herr talman! Ja, vi effektiviserar . Jag villinte säga om 2, 3 eller är det bästa -- kansket.o.m. i vissa lägen skulle ha varit acceptabelt.Arne gnäller över nödvändiga besparingar,som faktiskt görs på andra håll, och säger att vi intemenar allvar med effektiviseringen. Han vill här ikammaren framstå som uppfinnaren aveffektivisering.Jag skulle vilja påminna om att jag,utan att vara populist, redan i början på 80-taletskrev en bok om hur man kunde få ned kostnadernai kommunerna. Jag visade faktiskt på en hel sidaolika åtgärder som skulle kunna vidtas, som bättrebokföring, redovisning m.m. Jag ställde mig inte pågator och torg, utan det gällde att få folk med sig.Faktum är att jag, när jag gick igenom matrisen,fann att de flesta av de åtgärder som jag föreslagithade vidtagits.Om man menar allvar med effektivisering måsteman få folk med sig, bl.a. i styrelser och verk. Manskall inte tro att man har uppfunniteffektiviseringen och att folk inte önskar göra sakeroch ting bättre.Anf. 81 (nyd):Herr talman! Jag gnäller inte över nödvändigabesparingar -- de skall göras. Vi försöker också talaför att det behöver göras en besparing. Vi gnällernär besparingar slår mot folk som redan har detsvårt.Jag tycker att det var jättebra att 80-talet skrev en bok om besparingar. Varförkan man inte använda den boken ?Anf. 82 ():Herr talman! Jag vill bara påpeka, att om kassornainte har de resurser som behövs för att hjälpa folkatt komma ur ett sjukdomsbeteende och kommatillbaka på arbetsmarknaden -- det är vad detgäller -- blir det tyvärr högre kostnader försjukförsäkring och förtidspensionering. Det har viinte råd med. Vem skulle detta gå ut över? Jo, detskulle gå ut över dem som är sämst ställda och degamla. Det är de som brukar kallafattigpensionärerna. De som drabbas är numycket få.Vi måste faktiskt försöka titta på de härproblemen -- med sunt förnuft, som ni i Nydemokrati brukar säga -- och se till att det finnsordentliga resurser för att klara av dem. Samtidigtmåste vi naturligtvis vara stränga och säga att detinte får ske något slöseri. Jag tycker attRiksförsäkringsverket har strävat efter det i denfördjupade prövningen, genom att visa pårealistiska vägar att få ned kostnaderna och få tillstånd en bättre rehabilitering.Om man säger att de inte gör någonting, att de inteär för effektivitet, gör man alla människor ute påkassorna håglösa och missnöjda. Man måste fåmänniskor med sig, inte jobba emot dem.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )11 § Familjerättsliga frågorFöredrogslagutskottets betänkande1993/94:LU19 Familjerättsliga frågor.Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )12 § Anslag till , m.m.Föredrogslagutskottets betänkande1993/94:LU24 Anslag till Bokföringsnämnden,m.m. 1993/94:100 delvis).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )13 § Anslag till , m.m.Föredrogslagutskottets betänkande1993/94:LU25 Anslag till , m.m.(prop. 1993/94:100 delvis).Anf. 83 ():Herr talman! I det här betänkandet behandlarlagutskottet anslag till . Vi har ocksåtagit upp vårt första utvärderingsprojekt efter detatt enhälligt beslutade att utskotten skallha större möjligheter att ägna sig åt att utvärderatidigare beslut.Vi har följt upp de skärpta regler när det gäller attinge årsredovisningshandlingar till Patent- ochregistreringsverket som beslutades idenna kammare. Vi har bl.a. gjort studiebesök påPatent- och registreringsverket.Företagen har fått en mycket generös tidsfrist , utöver den tidsram på nio månadersom redan tidigare gällde, för att lämna in deredovisningar som de enligt lag har skyldighet attinge.Trots denna generösa tidsfrist har det visat sig attden ordning som gäller inte är tillfredsställande.Företagen lämnar inte in redovisningshandlingarinom den utsatta tiden -- inte senare heller. Därföruttalade redan när lagförslagetbehandlades att man skulle följa frågan och att detskulle finnas sanktionsmöjligheter, t.ex. någonform av förseningsavgift, om det skulle visa signödvändigt.Vi har besökt Patent- och registreringsverket.Enligt verkets utsago behöver det finnas ensanktionsmöjlighet. Patent- och registreringsverkethar hos regeringen begärt att få en sådanlagstiftning. Detta har vi också krävt i bl.a. ensocialdemokratisk motion.Den socialdemokratiska gruppen tycker att det ärrimligt att utskottet och ger regeringenönskemålet om en sådan lagstiftning till känna --det är ju alldeles uppenbart att vi är överens om atten sådan behövs. Utskottsmajoriteten har intevelat detta. Man har utgått ifrån att det ändå blirså. Eftersom utskottet är överens tycker vi att manockså skall ge regeringen det till känna.Därmed yrkar jag bifall till den enda reservationsom är fogad till detta betänkande.Anf. 84 ():Herr talman! Den fråga som utskottet har delademeningar om gäller insändande avredovisningshandlingar enligt aktiebolagslagen tillPatent- och registreringsverket.Det kan tyckas vara en liten fråga, men den harändå stor betydelse när det gäller att upprätthålladen i aktiebolagslagen föreskrivna informationen.Det handlar om informationen till aktieägare ochtill intressenter som vill ha insyn i bolagetsekonomiska förhållanden ochutvecklingsmöjligheter. Det gäller t.ex. vidaffärskontakter. Det förekommer att dessaårsredovisningar finns med i informationer som gesföretagen emellan inför en affärskontakt.Det är alltså viktiga handlingar. Därför är detockså, som utskottet ser det, viktigt att detfungerar. Det har skett skärpningar. Omhandlingarna inte kommer in inom kandomstol , fram till , besluta om attbolaget skall träda i likvidation. Genom en tidigarelagändring kommer handläggningen av dessaärenden att överföras till Patent- ochregistreringsverket. Det kan också innebära enpress på de företag som inte fullgör sinaskyldigheter.Utskottets ordförande erinrade om det studiebesöksom vi gjorde på bolagsbyrån i underhösten. Då framkom det att det inte bara är frågaom slarv eller försumlighet hos bolag och företagsom vi diskuterar när det gäller ekonomiskbrottslighet och annat. Inte ens seriösa företagefterkommer de tidsfrister som föreligger. Dessaföretag borde kunna sköta detta på ett bättre sätt.Vid detta besök tog verket själv upp frågan om bör införa förseningsavgifter och ökamöjligheterna att få årsredovisningarna inlämnadei tid. Det är bra. Att ta vidare initiativ är ett sättatt följa upp frågan för såväl utskottet som enskildaledamöter och partigrupper.Det utskottsmajoriteten har fäst sig vid är att detredan har skett en korrespondens mellanregeringen och om dessa frågor. Idagarna skall det enligt den senaste informationenkomma in en promemoria till regeringen. Avsiktenär att man på sedvanligt sätt skall låta ärendetremissbehandlas. Det innebär att det blir enfullständig beredning av det.Eftersom ärendet redan är anhängiggjort hosregeringen är majoritetens uppfattning att det inteerfordras något tillkännagivande från riksdagenssida.I sakfrågan är vi alltså, herr talman, överens. Iformfrågan föreligger en delad mening. Jag ber attfå yrka bifall till hemställan i lagutskottetsbetänkande.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § Anslag till skolväsendet, m.m.Föredrogsutbildningsutskottets betänkande1993/94:UbU7 Anslag till skolväsendet, m.m.(prop. 1993/94:100 delvis).Anf. 85 ():Herr talman! Regeringen vill minska bidragen tillkommunerna med . Det är denhittills enda kända besparingen på det statligautjämningsbidraget. Om det kommer mer ikompletteringspropositionen återstår att se.120 miljoner är, i förhållande till de nära 40miljarder som föreslås gå till kommunerna, ingenstor summa. I förhållande till budgetunderskottetär den närmast att betrakta som felräkningspengar.Därför tror jag inte att det i första hand ärbesparingsskäl som ligger bakom förslaget.Den besparing det gäller handlar om att skära nerhemspråksundervisningen för alla barn utom denordiska, samiska, tornedalsfinska och zigenskabarnen.I propositionen finns inga analyser eller försök attredovisa effekterna av en sådan besparing. Pånågra få rader skrivs det bara att besparingen skallgöras -- punkt slut.Jag kan inte frigöra mig från tanken att detta i självaverket är en del av regeringens uppgörelse med Nydemokrati . Då och fram till ganska nyligentrodde nog fler än och attuppgörelsen skulle gälla mandatperioden ut. ,efter de senaste veckornas turer i olika frågor, vetvi bättre.Detta torde allså inte handla om vare sigbesparingar eller utbildningspolitik. Det är blottoch bart en köpslagan. Invandrarbarnen blir destora förlorarna, och regeringen förefallerdessutom vara grundlurad.Om utskottets ordförande hade varit här skulle jagha frågat honom om det inte är dags också förregeringspartierna att hoppa av överenskommelsenoch rösta nej till den här besparingen, särskilt medtanke på att utskottet enigt har uttalat sig för enrejäl översyn av hemspråksundervisningen. Dagensbeslut skulle ha kunnat inskränka sig till det, och vihade kunnat låta pengarna vara kvar iverksamheten till dess att vi vet vad den översynenger.Invandrarnas egna organisationer, skolansanställda, elever och föräldrar har alla reagerat motregeringens förslag. Vid en uppvaktning i utskottetsade en representant för invandrarorganisationernaatt detta förslag saknar allt det som brukar varasvenskt. Därmed menade han rationalitet ochförnuft. Jag är beredd att hålla med om det.Förslaget innebär att en tredjedel av resurserna förhemspråksundervisningen försvinner för de icke-nordiska barnen. Totalkostnaden uppgick /93till . De nordiskabarnens andel var ca 178 miljoner.Studiehandledningen, som också är undandtagenfrån besparingen, kostade ca 164 miljoner kronor.Kvar blir alltså . Av dem villregeringen spara 120 miljoner. Det är drygt entredjedel.Detta kommer att innebära stora försämringar fören grupp elever som har det tillräckligtsvårt med sina studier. Ingenting tyder på attspråkutvecklingen är färdig . Om vi skallförändra resurserna menar jag att det borde ske irakt motsatt riktning, dvs. för att bl.a. förbättrasvenskundervisningen.Nu säger regeringen att kommunerna kan fortsättamed att ge hemspråksundervisning i olika former,som eget val eller språkval. Det är riktigt. Jaghoppas att kommunerna utnyttjar demöjligheterna. Men jag är rädd för att det betyderatt det bara blir de stora språkgrupperna, som jukan samla ett tillräckligt stort antal elever, som ipraktiken kommer att kunna erbjuda detta.Dessutom pekar man på möjligheten att gehemspråksundervisning utanför schemalagd tid.Men den möjligheten finns ochutnyttjas också på många håll. Besparingendrabbar emellertid också denna undervisning.Även om undervisningen ligger utanför timtidenvill ju lärarna gärna ha betalt.Vi socialdemokrater säger alltså nej tillbesparingen. Men vi är beredda att accepteralagändringen. Den ger kommunerna och skolanstörre möjligheter att använda resurserna förinvandrarelever på ett mera flexibelt sätt. Man kanpå ett bättre sätt ta hänsyn till enskilda eleversbehov.Vi är alltså mycket bestämda när det gäller deresurser som kan komma att frigöras. Dessa skallstanna i skolan och användas för att förstärkainvandrarelevernas undervisning i övrigt, främst isvenska.Jag yrkar bifall till reservation nr 1.Under de senaste åren har skolan stått i korsdrag.Det gäller då en rad olika experiment.Kommunerna har gjort mycket stora besparingarpå skolans område. Det rör sig om 10--underett par år. I en del kommuner är det fråga ommindre besparingar, i en del om större. Detta harlett till att det har blivit större klasser, att antaletgrupptimmar har minskat, att elever med särskildabehov inte har fått så mycket avspeciallärarresurser som de egentligen hadebehövt, att elevvårdsinsatserna minskat osv. Allabarn drabbas naturligtvis av detta. Men mestdrabbas de barn som har handikapp av något slag.Det kan gälla medicinska eller fysiska handikappeller språkliga, sociala eller utvecklingsmässigahandikapp.Också olika köp--sälj-organisationer har införts föratt efterlikna marknaden på ett område som intekan marknadsanpassas, om man nu menar någotmed talet om en skola för alla.Dessutom har många kommuner infört skolpengsom resursfördelningsinstrument. Man har till endel lämnat det tidigare systemet, som innebar attelevernas behov styrde, för att övergå till en modellsom innebär att en större eller en mindre del avskolans resurser fördelas lika per capita -- ettsystem som inte tar hänsyn till att barn är olika ochhar olika behov.Mycket tyder på att de här förändringarna drar isamma segregerande riktning. Den skola som vi hari dag är kanske inte ens bästa skola längre.Kanske gäller det den skola vi hade i går.Det är en ganska förfärlig tanke att vi inte längreförmår ge varje generation av barn bästa tänkbarautbildning.Det är också en förfärlig tanke att vi kanske intelika bra som förr förmår ge alla barn en likvärdigutbildning i dagens skola.Jag uttrycker mig försiktigt. Vi vet faktiskt inte hurdet förhåller sig. Mycket tyder dock på att det harblivit sämre, bl.a. när det gäller likvärdigheten.Många organisationer -- ,, , ,Hem och Skola m.fl. -- har gjort egnaundersökningar och pekat på hur besparingar ochnya organisationsformer ochresursfördelningssystem drar i samma felaktigariktning. Utskottets egen utfrågning gavsamma resultat.Vi menar att det är mycket viktigt att vi snart fårett korrekt underlag för politiska beslut om skolansframtid. För som ett sådant dröjer blir detallt fler barn som löper risken att inte få denundervisning som de har rätt till. Barn går inte irepris -- det har påpekats förr, men det förtjänar attupprepas. Det är väldigt svårt att återställa vaddagens generation av elever går miste om. Därförvill vi att får i uppdrag att skyndsamtgöra en utvärdering av hur skolan klarar avuppdraget att ge alla barn en likvärdig utbildning.Jag yrkar bifall till reservation nr 3 från oss.I betänkandet behandlas också ettsocialdemokratiskt förslag om att en del av detanslag som regeringen disponerar förgenomförandet av läroplanen skall avsättas tillförsöksverksamheter som stärker elevers ochföräldrars inflytande i skolan.Jag tror inte att det är viljan hos bl.a. politiker somsaknas när det gäller att åstadkomma ett fördjupatelev- och föräldrainflytande. I stället är det nog bramodeller som saknas. Att avsätta resurser för attleta upp de bra modeller som finns och för attstimulera fram fler tror vi skulle bidra till attutvecklingen påskyndas i rätt riktning. Man kanundra hur de borgerliga partierna -- som ofta talarvarmt om föräldrainflytandet, medan de faktisktmera sällan talar om elevinflytandet -- villmedverka till att något händer. Vi har ju undermånga år försökt att så att säga prata fram enutveckling utan att lyckas. tycker vi att det ärdags att handla.Herr talman! I budgeten talar regeringen om enförstärkning av vuxenutbildningen med 33 000platser. Pengarna för detta skall redovisas ikompletteringspropositionen, och beslut fattas ibörjan av juni. Regeringen talar också vagt om ettslags utbildningscheck, dock utan att redovisa vadsom menas med en sådan. Vi anser att riksdagenredan nu bör redovisa för utbildningsanordnarnavad vi vill att de skall göra när utbildningensätter i gång.Vi menar att 40 000 platser bör tillföras komvux --25 000 för teoretiskt inriktade studier och 15 000 förde mer yrkesinriktade kurserna. För dessaextraplatser har vi anvisat finansieringen.Vidare anser vi att antalet platser i gymnasieskolanför det s.k. tredje året bör vara 30 000. Det är 4 000platser fler än vad regeringen föreslår. Men vi troratt vårt förslag bättre svarar mot behovet.Jag yrkar bifall till reservation nr 6.Slutligen vill jag beröra frågan om bidrag till svenskundervisning i utlandet.Jag vill gärna betona att sådan undervisning är avstort värde och att den självfallet skall ha stöd.Riksdagen har tidigare enhälligt fattat beslut om ettnytt statsbidragssystem som skulle geutlandsskolorna visst ökat bidrag så attelevavgifterna kan hållas på en rimlig nivå. Men nuföreslår regeringen en mycket kraftig uppräkningav statsbidragen. Detta står i bjärt kontrast tillregeringens ambitioner på andra skolområden. Viför vår del har stannat för en något mindreanslagsuppräkning. På det sättet vill vi spara 10miljoner som kan användas för andra angelägnaändamål.I betänkandet behandlas också en rad andra viktigafrågor som vi är överens om. Inte minst gäller detresurserna till skolan samt skolutveckling och produktion avläromedel för handikappade elever.Vi har där ingen avvikande mening. Det är dockangeläget att understryka att dessa insatser ärmycket viktiga för att skolan skall kunna ge enlikvärdig utbildning, även när det gäller elever medolika slags handikapp. Det handlar såväl omkonsulenter med specialkompetens som omläromedel och andra hjälpmedel somspecialutformas för olika handikapp och iblandockså för enskilda individer. Det här är mycketviktiga insatser.Herr talman! Jag har inte yrkat bifall till alla vårareservationer. Det innebär dock inte att vi inte stårför dessa, utan det är bara ett bidrag för attunderlätta voteringsproceduren här i morgon.Anf. 86 ():Herr talman! Först yrkar jag bifall till denmeningsyttring från mig som finns fogad till det härbetänkandet.En av de frågor som tas upp här gäller regeringensförslag om att minska anslaget förhemspråksundervisningen. Det här förslaget harsåvitt jag förstår inga som helst pedagogiskaförtecken. Inte heller visar förslaget på politiskföljsamhet. Det finns ju en bred politisk majoriteti denna kammare som arbetar för en förstärktställning i skolan för språken. Det gör vi iperspektivet av att vi möter många nya människorockså i vår del av världen och av att kontakterna iövrigt internationellt sett ökar och blir alltviktigare.Aktuell språkforskning visar faktiskt på atttillgången till fler språk inte på något sätt skullestrida mot språkutvecklingen i det språk som talasi det land där man lever. Att utveckling ochkompetens av varierande grad i flera språk också påett positivt sätt skulle kunna bidra till en utvecklingi identifikationsprocessen när det gäller detta medatt uppfatta sig själv visar också aktuellspråkforskning. Mot den bakgrunden ter sigregeringens förslag mycket märkligt.Sedan finns det ett annat perspektiv. hävdasdet ju att kommunerna skall ha rätt att självabestämma hur medlen skall användas. Då är dettautpekande av nedskärningar just påhemspråksundervisningens område ganskaanmärkningsvärt.När vi i -- i linje med detriksdagsbeslut som fattades 1990, då huvudansvaretför lärartjänsterna flyttades över tillkommunerna -- hävdar att ett statsbidrag skallbetalas ut till skolan i form av ett sektorsbidrag, ochdetta förslag tas upp också med i det härbetänkandet, får vi höra att det på något sätt skulleinskränka kommunernas möjligheter att bestämmaöver hur de statliga medlen skall användas. Men såär det inte.Att, som regeringspartierna gör i den här frågan,säga till kommunerna att dessa skall göranedskärningar om påhemspråksundervisningens område är däremot attge kommunerna pekpinnar.Vi föreslår alltså sektorsbidrag. Men det äranmärkningsvärt att Socialdemokraterna inteställer upp på det här förslaget, trots att detta ingicksom en del av uppgörelsen kringhuvudmannaskapet för lärartjänster. Man kan läsaom detta i revisorers senaste rapportom uppföljningen och utvärderingen i skolorna.Det behövs ett kvalitetsprogram för den svenskaskolan -- ett slags nationell Marshallhjälp.Allt oftare får vi rapporter om olika nedskärningarpå skolans område och om hur dessa slår framförallt mot de svagaste eleverna.