prot · GI0945 · 1994-12-19 00:00:00 — Den skall bära sina försäkringskost-nader, även vid uranbrytningen, den som åsamkarberörda människor katastrofer för generationer fram-över. Den skall också betala kommande generationervad det kostar att ta hand om avfallet.Man kan fråga sig vad elpriset skulle bli om kärn-kraften skulle betala sina kostnader. Skulle den elengå att sälja på marknaden?Med det vill jag avsluta och yrka bifall till hem-ställan i betänkandet.Anf. 186 () re-plik:Herr talman! Med all respekt för vill jagändå hävda att huvuddelen av hennes anförande lågganska långt från det ärende som kammaren nu har attbehandla, dvs. avreglering av elmarknaden.Både och föregående talare undrade var-för det nu är så bråttom med att avreglera elmarkna-den. Jag hävdar att det främsta skälet till att det ärbrådskande är att fattadedetta beslut. Regeringen och riksdagsmajoritetenskapar nu en osäkerhet. När kommer elmarknadsre-formen att verkställas? Den osäkerheten är till skadaför den svenska elmarknaden och därmed för svenskenergiförsörjning och svensk industri.Ju förr klarhet kan bringas, desto bättre är det. Jaguppfattar det som att näringsutskottet ordförande delarmin uppfattning på den punkten. Ju mer osäkerhetenkan minimeras, desto bättre är det. Det är detta som ärhuvudskälet till att det är bråttom. De bakomliggandeskälen till att ett utredningsarbete har satts i gång fören avreglering av elmarknaden är ju just att med hjälpav avreglering och ökad konkurrens vill skapa förut-sättningar för ett bättre utnyttjande av resurserna föreffektivitet och flexibilitet och för pressade priser.Därom har det inte rått något tvivel.Men av och den föregående talarens an-föranden kan man få intrycket av att regeringen harförelagt en proposition som innebär attelmarknadsreformen skall skrotas. Jag vill påpeka attså är inte fallet. Propositionen innebär att elmarknads-reformens ikraftträdande skall uppskjutas på en någotdiffust obestämd tid i avvaktan på att regeringen fåren ytterligare frågeställningar belysta av . Det kommer regeringen att få. Om jaghar läst propositionen rätt, innebär det att regeringenkommer att besluta om avreglering av elmarknaden.Jag upprepar min tidigare förhoppning om attdetta genomförande skall kunna ske vid halvårsskiftet1995, så att vi slipper ytterligare ett halvårs osäkerhetför aktörerna på den svenska elmarknaden.Anf. 187 () replik:Herr talman! harfått direktiv att arbeta efter. Vi hörde tydligt detta omomställningen av energin.Vi i anser att avvecklingen av kärn-kraften och avregleringen av elmarknaden kan fåmotstridiga målsättningar. Det blir även här en mål-konflikt. Det är det som vi vill komma åt genom attunder tiden ta reda på konsekvenserna. Det gäller attanalysera vad en avreglering av elmarknaden skulleinnebära. Det får inte bli så att elen säljs på kontinen-ten, skall svenskarna arbeta fram en ny ochdyrare energimarknad. säljs till ett något lägrepris på kontinenten, men ändå höjs elpriserna i Sveri-ge - på grund av Baltic Cabel håller på att byggas.Kabeln är bara en i raden av många som skall byggas.Vi anser att detta är helt vansinnigt, eftersom dåkommer kärnkraften aldrig att avvecklas. Den kom-mer att köras vidare in absurdum.Vi vet att kärnkraften går på övertid.Det har varit ungefär 100 incidenter i i år.Det brukar vara omkring 80. Det är nog allvarligt. Dethar inrapporterats 6 000 incidenter från kärnkraftver-ken i västvärlden. Kärnkraften skall inte drivas vidare.Vi menar att måste se övervad som kan göras för att hejda den fortsatta driftenav kärnkraft. Vad kan göras för att hejda koldioxidut-släpp från fossila bränslen? Hur går det att regleradetta? Vilka tydliga regler skall ställas upp? Vilkastyrmedel är lämpliga?Marknaden är inte fri . Om kärnkraften skallbetala sina reella kostnader, skall man räkna in alltfrån uranbrytning till avfall. Jag skulle vilja se detpriset på kärnkraftselen.Egentligen anser jag att det skall ske en bodelning.Kärnkraften skall vara i ett bo, och vattenkraften ochförnybara energislag skall vara i ett annat bo. Dåskulle man få den direkta kopplingen på vilket pris detblir på biobränsle, vattenkraftsel och kärnkraftsel.Anf. 188 () re-plik:Herr talman! Redan när fattade sitt be-slut om att avreglera elmarknaden infördesföreskrifter i lagstiftningen som innebär att det ärregeringen som prövar ansökningar om koncessionerrörande utlandsförbindelser för el. Regeringen har denfrågan i sin hand.Jag skall inte ge mig in i en kärnkraftsdebatt. Jagtycker inte, herr talman, att den hör hemma i dagensärende. Låt mig bara säga att för min del är jag över-tygad om att oavsett om kärnkraften utnyttjas undersin säkra livslängd, eller om kärnkraften avvecklas iförtid, är en avreglerad elmarknad bättre än en mono-poliserad, ägnad att se till att den omställningen avenergisystemen sker med så litet snedvridande effek-ter och så låga samhällsekonomiska kostnader sommöjligt.Anf. 189 () replik:Herr talman! Det är de effekterna jag skulle viljase. Jag vill ha ett konkret svar: Vad skulle kärnkraftse-len kosta?Jag kan se en positiv sak med en avreglering. Detär att man möjligen kan köpa grön el, man kan fålevererad på nätet den el man vill ha. Men den mark-naden är ännu inte uppbyggd - den har motarbetats såmycket. Det har varit alldeles för få investeringar ibiobränslen, vindkraft och solkraft. Då skulle mant.o.m. kunna handla miljövänlig energi. Det kan jag sesom positivt.Jag menar att så länge vi har de spelregler somfinns i , där alla inkomster från vatten-kraften läggs i samma kassa som kärnkraften, där alltjämnas ut och ett falskt elpris betalas på kärnkraften,då råder inte en fri marknad. Det är inte fri konkur-rens.Anf. 190 ():Herr talman! Det är kanske en smula förmätet avmig att lägga mig i den sakdiskussion som utskottetsledamöter här för. Men när jag hör frestelsen stor. Men jag skall bärga mig.Jag skall ta upp de formella skälen, som är anled-ningen till min motion i frågan. Jag har i motionenhävdat att det är , denna kammare, somstiftar lag. I det ingår att denna kammare bestämmernär lagen skall träda i kraft. Det hänger ihop medlagstiftningen.I det här betänkandet - jag skall inte vara alltförförmäten - tycker jag att näringsutskottet ger mig rätti den principiella frågan. Utskottet säger att regering-ens rätt att bestämma tidpunkten för när en lag skallträda i kraft skall användas i undantagsfall. Det kan t.ex. vara om man inte vetnär en konvention skall träda i kraft eller om en or-ganisation skall byggas upp och det inte går att bedö-ma när den blir färdig. Då kan överlåtabeslutet till regeringen. Men det framgår av betänkan-det att regeringen skall tala om vilka förutsättningarsom skall gälla.Med det resonemanget kommer utskottet fram tillatt man har viss förståelse för detta sätt att hanterafrågan. Man hänvisar till praktiska skäl. Jag accepte-rar detta med en viss tvekan. Jag gör det därför attutskottet föreslår i ett tillkännagivande att när rege-ringen har prövat förslag skallresultatet redovisas för . Regeringen skallockså tala om för vilka slutsatser regeringendrar. Det framgår inte av betänkandet att detta skallske i form av en proposition, men vi fick höra det avutskottets ordförande. Jag trodde att detta skulle ske iform av en skrivelse. I och för sig spelar det inte såstor. Det finns motionsrätt till både skrivelse ochproposition. När den tidpunkten är inne finns möjlig-heterna kvar att i det läget diskutera sakfrågan. Därföravstår jag från att göra det nu.Anf. 191 ():Herr talman! Låt mig uttrycka min beundran förArne Kjörnsbergs både oanade och oväntade självkon-troll. I den formella sakfrågan skulle jag också viljasäga att jag delar hans uppfattning. Det är principiellttveksamt att överlåta frågor om ikraftträdandetidpunk-ter för lagstiftning till regeringen. Jag kan nu skiljamig från den principfrågan genom att rösta för reser-vationen till betänkandet, som innebär ett ikraftträ-dande den 1 januari 1995.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )19 § Ändringar av den bolagsrättsliga lagstift-ningen för bank- och försäkringsområdetFöredrogsnäringsutskottets betänkande1994/95:NU13 Ändringar av den bolagsrättsliga lag-stiftningen för bank- och försäkringsområdet(prop. 1994/95:70 och 196).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen tala-re var anmäld. (Beslut skulle fattas .) 20 § Insatser mot den ekonomiska brottslighe-tenFöredrogsjustitieutskottets betänkande1994/95:JuU8 Insatser mot den ekonomiska brottslig-heten (försl. 1994/95:RR4).Anf. 192 ():Herr talman! Den ekonomiska brottsligheten utgörett allvarligt samhällsproblem. Den snedvrider kon-kurrensen och är ett hot mot en sund marknadseko-nomi. Såväl enskilda som samhället i stort drabbasbåde direkt och indirekt av denna brottslighet. Dentotala omfattningen är svår att uppskatta. Siffror påöver har nämnts. Beräk-ningar har visat att skatteintäkter på ca 50 miljarderkronor undanhålls samhället.Den ekonomiska brottsligheten varierar i viss månöver konjunkturerna. Vi har upplevt situationen attolika former av skalbolagsaffärer och andra sätt attfiffla undan vinster har tilltagit när vinsterna är stora.Så var det . Samtidigthar konkursinstrumentet utnyttjats i lågkonjunkturersom en ren affärsidé. har satts ikonkurs . Uppemot100 000 anställda blev arbetslösa i dessa konkurser.1980-talets finans- och fastighetsspekulationer harockså visat sig innehålla ekonomisk brottslighet avlångt större omfattning än man trott. de utredningar som den särskilda åklagargrup-pen, den s.k. Råsopgruppen, har bedrivit och bedriver.Den ekonomiska brottsligheten har inte sällansamband med annan grov kriminalitet, genom attpengar från narkotikahandel eller annan olaglig verk-samhet tvättas och används i affärsverksamhet som,åtminstone till det yttre, är av lagligt slag.Som jag nämnde, var vi många som var förvånadeöver att det skulle förekomma en så omfattandebrottslighet inom bank- och finansvärlden som finan-skrisen gav vid handen. vet vi tyvärr att brottslig-heten har varit omfattande inom den finansiella sek-torn.Utanför gränser har det skett en kraftigökning av inte minst den ekonomiska brottsligheten iländer inom det forna , och dennabrottslighet visar tendenser att sträckas ut till länder iVästeuropa. Över huvud taget har den ökande inter-nationaliseringen lett till att brottsbekämpningen allt-mer måste ske genom ett internationellt samarbete,och det påverkar givetvis också inriktningen av desvenska insatserna mot den ekonomiska kriminalite-ten.Herr talman! Det betänkande som vi behandlar utgår från ett förslag från revisorer.Till grund för revisorernas förslag ligger i sin tur denutomordentligt gedigna rapporten Den ekonomiskabrottsligheten och rättssamhället. Rapporten utgör engenomgång av den ekonomiska brottslighetens om-fattning, effekter och tänkbara åtgärder för att kommatill rätta med missförhållanden.Revisorerna konstaterar att insatserna mot denekonomiska brottsligheten har varit alldeles otillräck-liga. Det är en uppfattning som Socialdemokraterna ihög grad delar.Jag tycker att det är glädjande att det är ett enigtutskott som har tagit ställning till revisorernas förslagi positiv anda och markerar att det krävs krafttag föratt komma till rätta med de betydande samhälls-problem som ekobrottsligheten utgör.Jag skall inte ägna mig åt någon historie-skrivning i fråga om vems fel det är att det har blivitsom det har blivit - det skulle vi kunna diskuteralänge, och det har vi också gjort vid upprepade tillfäl-len i kammaren. Jag konstaterar att det är glädjandeatt ett enigt justitieutskott nu säger att vi måste takrafttag för att komma till rätta med det här allvarligasamhällsproblemet.Den socialdemokratiska regeringen är fast beslu-ten att följa upp revisorers intentioner ochockså de uttalanden som justitieutskottet har gjort.Justitieminister redovisade här ikammaren några av de viktigasteinslagen i en ny offensiv mot ekobrottsligheten. Måletär att kraftigt öka samhällets samlade insatser när detgäller att förebygga och ingripa mot den ekonomiskabrottsligheten.Myndigheterna måste samverka mer. Här är"ekobrottskommandot", som jag ser det, ett första stegmot en långtgående samverkan mellan myndigheternaför att få ut bättre effekter när det gäller ekobrottsbe-kämpandet. Det är möjligt att man skall ta några stegvidare i den samverkansmodellen, framför allt påregional nivå, för att ytterligare öka slagkraften isamhällets insatser på det här området.Kompetensen bland samhällets olika myndighetermåste förbättras i olika avseenden. Skattekontrollenmåste skärpas och bli effektivare. Skatteprocessen ochbrottmålsprocessen i ekobrottmål måste ses över isyfte att åstadkomma en snabbare handläggning änden något långsamma procedur som vi för närvarandehar när det gäller hanteringen av de här ofta besvärli-ga målen.Också den lagliga regleringen i övrigt måste sesöver och göras effektivare. Det gäller såväl den civil-rättsliga som den straffrättsliga lagstiftningen. Lagenmot skatteflykt måste återinföras, och lagen om pen-ningtvätt måste skärpas. Men det är också nödvändigtatt näringslivet tar ett ökat eget ansvar för att fiffeloch fusk skall stävjas. Bl.a. måste företagens intern-kontroll utvecklas. Här kommer regeringen att ta uppen diskussion om dessa frågor med företrädare förnäringslivet och de fackliga organisationerna. De 10miljoner kronor som på socialdemokratiskinitiativ anslog för en brett upplagd informationskam-panj kring de här frågorna kommer väl till pass i dettasammanhang, när näringsliv och fackliga organisatio-ner skall engageras i arbetet mot den ekonomiskabrottsligheten.Herr talman! kommer regeringen atttillsätta en särskild samordningsgrupp, med uppgift attnu ha ansvar för genomförandet av den effektivisera-de kampen mot ekobrottsligheten. Den samordnings-gruppens uppgift är också att för i vår pre-sentera en samlad strategi för det fortsatta arbetet medatt bekämpa den ekonomiska brottsligheten. På detsättet tror jag att vi på ett effektivare sätt och medökad slagkraft kan ta itu med det allvarliga samhälls-problem som den ekonomiska brottsligheten utgör ochsom samtliga partier nu tycks vara överens om att vimåste ta krafttag mot.Herr talman! Jag vill yrka bifall till justitieutskot-tets förslag.Anf. 193 ():Herr talman! revisorer har till riksda-gen avlämnat ett förslag till åtgärder angående insat-ser mot den ekonomiska brottsligheten. Förslaget ärett resultat av den av nämnda rap-port som revisorerna redan tidigare avlämnat.Revisorerna framhåller att några färdiga förslagfrån deras sida inte presenteras i rapporten. I ställetdiskuteras tänkbara åtgärder som skulle kunna vidtasinom olika områden för att begränsa och beivra denekonomiska brottsligheten på ett effektivare sätt än idag.Revisorerna anser att arbetet på regeringsnivå un-der varit otillräckligt och att kritiken somframförs i rapporten därför gäller flera regeringar. Irevisorernas rapport sammanfattar revisorerna densituation som Socialdemokraterna lämnade efter sigoch som mötte den tillträdande borgerliga rege-ringen:"avmattades arbetet motden ekonomiska brottsligheten. Polisen lyckades intefylla vakanser inom ekorotlarna i tillräcklig utsträck-ning. Ärendebalanserna växte och många brottsan-mälningar blev inte föremål för utredning. Det blevallt tydligare att myndigheterna inte hade resurser ochkompetens att klara situationen. "Detta var alltså ett utdrag ur revisorernas rapport.Revisorerna framhåller emellertid att myndighe-ternas svårigheter att bemästra de ekonomiska brottenuppmärksammats och att den borger-liga regeringens initiativ förbättrat myndigheternassituation men att de initiativ som tagits inte räcker.Arbetet bör därför drivas vidare, kompletteras ochsystematiseras.De synpunkter som framförs i revisorernas rapportär väl värda att beakta. Jag delar i stort den uppfatt-ning som kommer till uttryck i revisorernas rapportbåde vad gäller behovet av insatser mot den ekono-miska brottsligheten och vad gäller den kritik somframförs.Den ekonomiska brottsligheten är utan tvivel ettallvarligt problem. Den måste bekämpas inte minstför att upprätthålla respekten för strafflagstiftningenoch för att värna moralen i näringslivet och i samhäl-let i övrigt. Den ekonomiska brottsligheten utgörockså ett allvarligt hot mot marknadsekonominsfunktionssätt. Ekonomisk brottslighet hotar självafundamentet för marknadsekonomin, samhällsmora-len och den sociala välfärden.Självfallet är det av stor betydelse att kampen motden ekonomiska brottsligheten förs på ett sådant sättatt insatserna i största möjliga utsträckning riktas motbrottslingarna och de brottsliga gärningarna som så-dana. får lagändringar och andra åtgärderinte utformas så att de ligger hinder i vägen för denlagliga näringsverksamheten. Enligt min bestämdauppfattning måste det alltid råda balans mellan intres-set att bekämpa brottslighet å ena sidan och konsek-venserna för samhällsekonomin och medborgarna åden andra.All brottslighet måste bekämpas inom de gränsersom rättsstaten sätter. Vi får aldrig tillåta att kampenmot brottsligheten leder till en urholkning av de vär-den som statsmakterna har ett särskilt ansvar att skyd-da.Den ekonomiska brottsligheten är till sin natursvårutredd, vilket ofta innebär bevissvårigheter föråklagare inför domstol. Detta är ett stort problem förde myndigheter som har att utreda och bekämpa eko-nomisk brottslighet. Enligt min mening kan detemellertid aldrig godtas att beviskraven sänks enbartför att lättare få till stånd en fällande dom. Bevislätt-nader sker alltid till priset av minskad rättstrygghet.Enligt de grundläggande rättsstatliga principer somkännetecknar vårt rättssystem anses det viktigare attoskyldiga inte fälls än att en skyldig går fri.Med tanke på de åtgärder som revisorerna efterly-ser i sin rapport finns det anledning att påminna omnågra av de åtgärder och förslag mot den ekonomiskabrottsligheten som den borgerliga regeringen undersin mandatperiod föreslog, beslutade och också redo-visade i olika rapporter.Bristen på poliser är avhjälpt. Vid halvårsskiftet1994 fanns ca 17 100 färdigutbildade poliser mot deknappt 16 000 som fanns när den borgerliga regering-en tillträdde. Av erfarenhet vet vi att polisbrist drab-bar utredningar angående ekonomisk brottslighet ochatt det därför är av avgörande betydelse för ekobrotts-bekämpningen att vi inte på nytt drabbas av polisbrist.Under den borgerliga regeringens mandatperiodhar Riksåklagaren, och gjort en omfattande översyn av bl.a. administ-rativa rutiner, samverkansformer och kontrollåtgärdersom berör insatser mot den ekonomiska brottslighe-ten. Arbetets inriktning har varit att effektiviserahandläggningen, att öka kompetensen och samarbetetmyndigheter emellan och att undanröja administrativahinder. Myndigheternas arbete har också innefattat atti ökad utsträckning samarbeta med och ta till vara dekunskaper och erfarenheter som finns hos konkursför-valtare och de revisorer som konkursförvaltare anlitar.På den borgerliga regeringens initiativ beviljaderiksdagen Riksåklagaren extra resurser för tillskapan-det av en särskild utredningsgrupp, RÅSOP, Riksåk-lagarens specialoperation. RÅSOP inrättades i no-vember 1992 med uppgift att ta sig an undersökningari ärenden som rör kvalificerad ekonomisk brottslighetriktad mot banker och andra finansinstitut.För /94 öronmärktes 60 miljonerkronor för att förstärka och utveckla den kvalificeradekriminalpolisverksamheten, särskilt vad gäller tekniskutrustning och ADB-stöd. En väsentlig del av dessamedel har anvisats för bekämpningen av den kvalifi-cerade ekonomiska brottsligheten. I enlighet med denborgerliga regeringens förslag beslutade ivåras att förstärka åklagarväsendets budget motsva-rande kostnader för 30 nya ekoåklagare.Regeringen beslutade att en centralenhet, som också nämnde,ekobrottskommandot, för bekämpning av ekonomiskbrottslighet skall inrättas senast till sommaren 1995.Den dominerande uppgiften för enheten skall varaden operativa verksamheten. Enheten skall handläggade allra mest omfattande tidskrävande och juridisktkomplicerade ärenden som rör ekonomisk brottslig-het. Enheten föreslås också fungera som en föregång-smyndighet, dvs. utgöra en allmän kunskapsresursbl.a. i internationella frågor för andra åklagarmyndig-heter och för polismyndigheter som handlägger ären-den angående ekonomisk brottslighet.Den borgerliga regeringens insatser och förslag tillåtgärder kommer att innebära betydande förbättringarför myndigheter att utreda och bekämpa ekonomiskbrottslighet. Enligt min mening är det därför mycketangeläget att vidareutveckla arbetet från den plattformsom nu byggts upp.Den nuvarande regeringen har förutskickat åtgär-der av olika slag. har uttalat att ut-skottet utgår ifrån att regeringen i arbetet med att tafram ett åtgärdsprogram till vårriksdagen beaktarrevisorernas förslag och de synpunkter som fram-kommit från övriga berörda riksdagsutskott i dettaärende. Vi kommer mycket noga att följa regeringensaviserade arbete.Med hänvisning till vad jag här har anfört yrkarjag bifall till justitieutskottets hemställan.Anf. 194 () replik:Herr talman! Jag sade i mitt anförande att jag inteskall träta om vem som är ansvarig för att vi har densituation som vi har när det gäller den ekono-miska kriminaliteten. Men efter anfö-rande vill jag ändå lämna ett par kommentarer.Det är riktigt att vi fick ett problem med att polisresurserna för ekobrottsbekämpan-det minskade. Det berodde på att de lokala polismyn-digheterna förde över resurser från den här verksam-heten till annan verksamhet, något som var utomor-dentligt olyckligt. Ansvaret för det delar de flestapartier i denna kammare, eftersom samtliga var fördet fria resursutnyttjandet, som fick de här konsek-venserna.Tyvärr insåg vi det för sent och inskred inte för attskydda resurserna för ekobrottsbekämpandet. Det varett allvarligt misstag.Vad som har gjorts som den bor-gerliga regeringen har suttit kan man ha olika upp-fattning om. Det är klart att regeringen har vidtagit endel åtgärder som har varit positiva. Andra åtgärder harvarit mindre positiva, exempelvis borttagandet avlagen om skatteflykt, urholkningen av bevis- ochbetalningssäkringslagen, för att ta två exempel. Därgick regeringen snarare i den andra riktningen ochförsvårade möjligheterna till ett effektivt ingripande.Jag skall bara göra två tillägg till den uppräkningsom gjorde om insatserna under denförra mandatperioden. beslutade, mot deborgerliga partiernas uppfattning, att inrätta en fi-nanspolis och anslå till det. Där varinte med på tåget.I våras beslutade med en majoritet be-stående av socialdemokrater, vänsterpartister ochnydemokrater om att anslå tillpolis, åklagare och för en effektivarekamp mot den ekonomiska brottsligheten. Det hargjort det möjligt att bygga ut ekorotlarna runt om ilandet och förstärka rikskriminalens ekorotel. Inteheller där var med på tåget, utan röstadenej till dessa anslagsförstärkningar.Det var bara en komplettering till den uppräkningsom gjorde men kanske inte en ovä-sentlig komplettering när det gäller att påvisa de in-satser som gjorts och då Mode-raterna inte var med på tåget.Anf. 195 () replik:Herr talman! sade alldeles rik-tigt att han inte skulle tala om vem som bar ansvaret,men var och en som förstår svenska språket förstårockså att han, när han sedan sade att han var glad överatt vi nu är överens, gav ett tydligt budskap om att desom värnat om ekobrottsbekämpningen var socialde-mokraterna, icke några andra.Det är helt rätt att vi från den borgerliga sidan intehar ställt oss positiva till en del av de förslag somsocialdemokrater har lagt fram i . Det harberott på att vi har menat att innan man genomförsådana åtgärder som vi uppfattade som lika populis-tiska när de vidtogs som när socialdemokraterna islutet av 80-talet år prioriterade ekobrottsbe-kämpningen med ord men minskade resur-serna för den, måste man först skapa förutsättningarför dessa åtgärder. Vi har från vår sida inte velat lovanågot förrän vi sett att de praktiska förutsättningarnahärför har förelegat.