prot · GI0942 · 1994-12-14 00:00:00 — Dettaåterkommer hon med, och majoriteten får man dåförmoda, i budgetredovisningen.Det är ändå litet av ett besked att det som gällerkonkret ekonomi kring de frågor som vi skall beslutaom och kommer ni att redovisa isin helhet i budgetpropositionen. Då har vi i alla fallnågonting att börja bita i, fru talman.Anf. 134 () replik:Fru talman! Det är självfallet regeringens ambitionatt även på detta område lägga fram förslag som vihar sagt att vi skall återkomma med i budgeten. Detpågår förvisso en hel del förhandlingar fortfarande.Men jag kan inte se att det finns något somhindrar att det vi har diskuterat i utskottet skallåterkomma i budgeten.Det sades att det blir en rad dispensärenden när detgäller mjölkkvoterna. Det är klart att det blir på detsättet under ett inledningsskede. Men det blir inte merbyråkrati med våra förslag än med det förslag som nihar fört fram.Ni säger att varje mjölkproducent skall skära nerproduktionen med ett antal procent. Det är klart att detblir en byråkrati när myndigheter skall tala om bara får en viss kvot. Man får ställa sig i kö ochslakta ur djurbesättningen. Det blir mångdubbelbyråkrati på det sättet.När det gäller arealbidragenhade vi den förhoppningen att vi skulle kunna få enbredare uppgörelse även om vi hade en mycket svårtidspress på oss. är vi ändå tre partier som har enavvikande uppfattning emot budgetpropositionen. Omvi hade fått fortsätta ett tag till är det mycket möjligtatt flera av de borgerliga partierna hade följt med oss.Man kan ha olika uppfattningar om detta. Man kanha ett större antal. Då kan det vara ett mindre gapemellan dem. Det går alltid att styra upp detta. harvi fastnat för det här. Vi tycker faktiskt att det blir bra.På det här sättet kan vi också skjuta upparealbidragen. På det sättet kan vi sparaskattebetalarnas pengar.Anf. 135 () replik:Fru talman! säger i sitt inlägg attden borgerliga regeringen började återreglera. Det ärinte frågan om återreglering. Det är frågan om enanpassning till ett annat system. Det är nödvändigt närvi nu kommer med i EU. Det är nödvändigt för attskapa rimliga förutsättningar för en konkurrens pålika villkor. Det är detta det är frågan om. Därför ärdet så djupt beklagligt att ni socialdemokrater inte harvelat medverka i det arbetet.Sedan säger också att det blir merbyråkrati med det borgerliga förslaget när det gällermjölkkvoterna. Jag kan inte förstå det riktigt. Det blirju bara besvärligare om man skall ha ännu mer attfördela, som vill med 170 miljoner tonsom skall fördelas. Det måste bli mer byråkrati meddet förslaget. Vi har haft den inriktningen att hamnaså nära dagens produktion som möjligt. Det skulle juskapa mindre problem.Sedan svarade inte på mina frågor.Det gällde den allvarliga frågan omspannmålsarealen. säger tvärtom attsydsvenska bönder hade stått inför risken att få enmycket hög kapitalisering om de hade fått detarealbidrag som är jämförbart med det som man harpå andra sidan . Jag kan inte riktigt förstå det.Det är ju alldeles uppenbart att om vi skall kunnakonkurrera på lika villkor med dansken måste vi ju fåsamma ersättningar när spannmålspriserna sänks. Detär tvärtom så att det förslag som ni står för innebär attkapitaliseringen flyttar norröver och skapar ännuvärre problem, inte minst när avregleringen tar fart iEU. Då har man för höga markvärden genomkapitalisering av den mark som inte har den härproduktiviteten. Det tycker vi är mycket allvarligt.Jag fick som sagt var inget svar på mina frågor.Det gällde framför allt en fråga. Alla de förslag somni nu har lagt fram, tillsammans med dem somaviseras, leder till mycket sämrekonkurrensförutsättningar för inte minst detsydsvenska jordbruket. Jag vill ha ett besked omvarför ni inte kunde samarbeta, som i regeringsförklaringen, och lösa detta på ettbättre sätt.Sedan vill jag också fråga vilkanivåer arealersättningen kommer att hamna på.Anf. 136 () replik:Fru talman! Jag förstår att somhar varit LRF-ordförande i någon krets nere i i26 år här i enbart vill kämpa förjordbrukarna från den södra delen av det här landet.Men får även klä i sig rollen somriksdagsledamot och se till att vi kan ha ett jordbruk ihela . Det är väl det som är den storaskillnaden mellan oss och de övriga partierna ochspeciellt Moderata samlingspartiet. De villnaturligtvis suga ut så mycket som möjligt av EU:smera byråkratiska politik.Men jag hävdar att om vi skulle ha gått på denlinje som ni moderater förfäktar, att vi skulle ha elvaområden och ett arealbidrag på de stora slätterna iSkåne på , skulle det långsiktigt uppståmycket stora risker för att man skulle bli av medspannmålsodlingen. Det var precis vad som hände iHolland. Det går inte att tro att man skall kunna jobbapå lika villkor.I har de ett arealbidrag. Om vi skulle hafastnat för ett arealbidrag skulle bönderna påSkåneslätten inte få ett något högre arealbidrag. Nuhar vi valt tre. Det är med tanke på att jordbrukarna iMellansverige och längre upp skall få en bättreekonomi.När det gäller mjölkkvoterna tycker jag att det varganska fräckt av att beskylla MatsHellström för att vi inte fick en överkvot på 3,7miljoner ton. EU har ett överskott . Detta varinga riktiga förhandlingar. EU bestämde att vi iSverige skulle få . Punkt och slut. Detfanns ändå ett utrymme för att vi skulle kunna ökatillväxten på det här området.Fru talman! Sedan tycker att jagbeskyller de borgerliga ledamöterna för att reglerapolitiken. Det gjorde ni ju års uppgörelse.Nu är det ju EU som bestämmer. måste vi gå in idet här byråkratiska systemet där friheten blir mycketmindre och där byråkratin, subventioner och allt styrsfrån EU både när det gäller mjölkkvoten ocharealbidragen.Anf. 137 () replik:Fru talman! säger att jag är iriksdagen som representant för min yrkesgrupp. Jag ärvisserligen här som representant för , menjag också här som representant för svenska bönderfrån Smygehuk och så långt norrut som man kankomma. Det är därför jag ser så allvarligt på att mannu försöker att flytta runt arealersättningarna så får en kapitaliseringseffekt där den inte ärnaturlig. Det har inte reagerat på. Detkan ju inte vara rimligt att man t.ex. i ochVästerbotten får en arealersättning per hektar med1 . Där har man kanske arrenden som ärnoll. Där har man kanske, som brukare av en annangård med animalieproduktion, utnyttjat den markenbara för att hålla den öppen. Vad händer med denstackars bonden med mjölkproduktion som ärberoende av sådana arealer när markägaren själv villta hem dem därför att han kan få det här stödet?Detta skapar orimliga effekter, . Detär dem som jag har velat belysa. Sedan menar uppenbarligen att sydsvenska bönder skallha sämre förutsättningar än de danska kollegerna påandra sidan . Jag kan inte förstå vitsen meddetta. Varför skall inte vi i utnyttjaproduktionskapaciteten där den är som bäst? Svaramig på det, !Inge kommer själv ifrån ett landskap somhar hög produktivitet. Jag har en känsla av att han harfått ganska många kontakter med lantbrukare i detlänet. Då måste han också förstå att den väg som nihar valt är mycket farlig. Jag vill också påpeka att EUhar valt arealersättningar, med hänsyn taget tillproduktiviteten, just för att minska intensiteten, ochinte för att öka den, som påstod.Det tarvar ytterligare besked, !Anf. 138 () replik:Fru talman! Om vi skulle ha haft sammaförhållanden som i skulle vi alltså ha haft ettarealbidrag. Är det verkligen så ? har vi tre arealbidrag. Det innebär att endel får lägre. Det är de uppe i mina områden ochlängre upp i landet. Några får mellanbeloppet, ochnågra får det högre beloppet. Det högre beloppet,eftersom vi har valt tre, får de stora slättbönderna iSkåne. De kommer att få det högsta arealbidraget.I får de ju bara snittet allihop. Det var juså gjorde. Man delade in detta i mångaarealbidrag. Det gjorde att markpriserna steg oerhört.Arrendepriserna följde därefter. Till slut var det intelönsamt att producera spannmål där nere eftersompåslagen blev så stora. Vi skiljer oss naturligtvis åthär.Jag tycker att kapitaliseringseffekterna slårhårdare där vi ger det högsta beloppet. Om vi skullege 3 200 eller något liknande är faran att ni får svårtatt producera spannmål där nere.Det är inte så att det finns stora spannmålsbönderlängre upp i norr. Markpriserna har inte så storbetydelse för den lilla spannmålsproduktion som skerlängre norrut.Anf. 139 ()replik:Fru talman! säger att det var en totalenighet runt jordbrukspolitiska beslut. Det ärinte riktigt. var inte överens med övrigapartier. Vi ansåg då liksom nu att det finns två vägarom vi skall minska överskottsproduktionen. Vi kan setill att allt lantbruk minskar intensiteten genom attstödja den ekologiska odlingen och mellanformernamellan konventionell odling och ekologisk odling.Det man valde 1990 och det socialdemokraternatyvärr väljer även nu är att stödja det konventionellalantbruket och det ekologiska lantbruket, som vi i daginte riktigt vet vad det blir. Men man försöker inte få igång en utveckling som innebär att allt mer arealodlas mindre intensivt. Det skulle bara bra för miljön.Dessutom skulle vi på det sättet kunna få neröverskotten och hålla stora marker öppna. Detekologiska lantbruket kräver större arealer än detkonventionella.Jag skulle vilja fråga omarealklasserna. säger att vi är tre partiersom kan tänka oss färre klasser än elva. Det stämmer.Men stöder inte det förslag somSocialdemokraterna nu har lagt fram. Vi anser att detsätt ni hanterar arealbidragen på är konstlat. Att sägasom ni, att vi kan skjuta arealbidragen uppåt, dvs. idetta fall till sydsvenska höglandet och ,anser vi vara helt fel. Där odlas inte spannmål.Den enda förutsättningen för att dessa pengar skallkunna skjutas till dessa områden är att man där börjarodla spannmål, på marker där man hardjurhållning, vall och bete. Vi anser att djurhållningoch vall och bete skall gynnas på dessa marker, avmiljöskäl och av många andra skäl. På sydsvenskahöglandet har vi t.ex. många botaniska värden somgynnas av djurhållning, bete och vall. Att somsocialdemokraterna skjuta pengarna till sydsvenskahöglandet och , kommer att innebära att vidär får icke lönsam spannmålsproduktion, somdessutom kommer att vara ett hot mot de värden somsocialdemokraterna säger sig värna, nämligen det somkallas för landskapsvård. Jag har svårt att se hur detskall gå ihop.Man vill skjuta upp arealbidraget till de bygder därvi inte har spannmålsodling utan just det vi sägeratt vi vill värna, vall och bete. vill manstrypa det stöd som skulle gå till just vall och bete påsydsvenska höglandet. Jag får inte ihop detta, IngeCarlsson. Får ihop det?Anf. 140 () replik:Fru talman! går litet för långtfram. Spannmålsodlingen uppe i norr är liten, det harjag själv sagt. Men i budgetpropositionen kommer viatt presentera en hel del stöd till , inte minstnär det gäller vall och bete. Jag tycker att det är litetför tidigt att uttala sig så bestämt i denna diskussion.Jag kanske sade att beslut var enigt, detär riktigt. Men det var ändå en bred majoritet somstod bakom beslutet. Det är det beslutet jag menar attvi skulle kunna fullfölja. I princip hade svensktjordbruk och inte minst livsmedelsindustrin ståttbättre rustade.När det gäller förutsättningar för ekologisk odlingvill jag påminna om att vi, då borgarna hade majoritet i , försöktefå dem att satsa mera pengar, eftersom vi självagjorde det. Men det var ett mycket negativt motstånd.Så har det också varit när vi har lagt fram förslag ommera pengar till landskapsvård under de gångna treåren.Vi har naturligtvis olika syn. Ni är i alla fall medpå att elva klasser är för mycket. Jag måste ändå sägaatt ni ligger nära oss.Anf. 141 ()replik:Fru talman! Jag har svårt att säga hur nära Vi varvarandra när det gäller arealklasserna. vi ficknämligen inte någon inbjudan till samtal frånsocialdemokraterna. Vi förutsattes, precis somVänsterpartiet, stödja passivt. Det gör inteMiljöpartiet. Vi vill allt se förslagen i förväg. Viköper inte grisen i säcken. Vi vill veta vad det är viskall stödja. Vi fick dra ur socialdemokraterna hurmånga klasser det skulle bli. Vi fick veta att det kundebli fem eller tre. fick vi veta att detantagligen skulle bli tre, men det var en informationsom satt långt inne.Jag är litet förvånad över att socialdemokraterna,som ändå brukar vara praktiska människor, inte ser attdet förslag man nu lägger fram har ganska litet medverkligheten att göra. Det går att teoretiskt diskuteraom att flytta pengar från slättbygderna upp tillsydsvenska höglandet och . Men i praktikenfungerar det inte så, . Det förvånar migatt socialdemokraterna, som brukar se tillverkligheten, i detta fall nöjer sig med teorin.Det skulle vara mycket olyckligt om många av debönder som bedriver djurhållning och har valloch bete i just dessa områden skulle börja odlaspannmål. Det anser jag vore ett hot mot de miljöersom vi i många andra sammanhang säger att vi villvärna. I det landskap där man har landskapsvårdskulle man i så fall bryta och börja odlaspannmål.När det gäller mjölkkvoter är jag också förvånadöver att socialdemokraterna väljer ett system som ärmera teoretiskt än praktiskt. Jag är förvånad över inte även där försöker få ett system som liknarverkligheten så mycket som möjligt. Jag är förvånadöver teoretiseringen av lantbruket. Men det kanske ärså att man egentligen inte är riktigt engagerad i dessafrågor. Därför gör man kanske det som känns lättast.Men det hänger inte ihop med verkligheten.Anf. 142 () replik:Fru talman! Vi försöker föra en politik som harmed verkligheten att göra. Jag tycker att det är bevisnog att vi har tagit intryck, inte av LRF-bossarna mendäremot av många mjölkproducenter. Visocialdemokrater har faktiskt varit ute mycket ibygderna och träffat många mjölkbönder. Det ärungefär ett femtiotal som har ringt till mig. Jag harbett dem skriva ner sin situation och beskriva denverklighet de lever i. Då har det visat sig att detförslag vi lade fram i den socialdemokratiskamotionen inte var det bästa. Det var därför som viändrade oss och tog med även 1993.Vi vet att det är en stark tillväxt imjölkproduktionen här i landet. Därför är det klokt attvi nu har en landskvot på att fördelamellan olika mjölkproducenter som av olika skäl harråkat illa ut. De har kommit igen 1994 och utökat ellernystartat osv. I detta avseende tycker jag att visocialdemokrater slår vakt om verkligheten ochförsöker lösa detta på bästa sätt.Det är bara synd att den borgerliga regeringen intekunde bjuda in oss när ni skrev propositionen, så att vikunde ha haft ett bättre samarbete. Denna propositionlades ju fram strax före valet, i tron att de borgerligaskulle förlora valet och lämna över ansvaret till osssocialdemokrater.Jag tycker att vi försöker se verkligheten. Vi villslå vakt om det svenska jordbruket. Men vi vill göradet på ett så rättvist sätt som möjligt och se till att detinte bara är klyschor när man säger att hela landetskall leva. Vi vill verkligen se till att man även iNorrland och på och osv. skall ha enverklig möjlighet att överleva i ett EU-perspektiv.Anf. 143 () replik:Fru talman! Jag försökte i mitt tidigare inlägg sede samlade förslagen som kommer att läggas fram pådet jordbrukspolitiska området. Dagens debatt gällerdet första i en räcka förslag som kommer att slå hårtmot jordbruk och landsbygd.Jag ställde några frågor till ,eftersom han också är östgöte. Varför vill IngeCarlsson, som socialdemokrat, undandra Östergötlandarbetstillfällen? Varför vill bidra till attavrusta det östgötska jordbruket? Hur kommer IngeCarlsson att förklara denna politik för östgötarna?Inge säger också att det är LRF-bossarsom styr debatten. Jag läste i tidningenhemifrån att det hade varit 600 lantbrukare samlade iLinköping. De ställde sig bakom ett enkelt krav omatt få en rejäl konsekvensbeskrivning av vad desamlade förslagen innebär för den östgötskelantbrukaren.Jag kan ställa ytterligare en fråga till IngeCarlsson i hopp om att jag skall få något svar pånågon fråga. Varför kan inte Socialdemokraternainnan man lägger fram alla dessa förslag försöka fåfram en konsekvensanalysbeskrivning av vad deinnebär för svenska jordbrukare, för landsbygden ochför alla de andra sysselsättningstillfällen som finns där- inte minst inom livsmedelsindustrin.Det fanns ständigt propåer om rejälakonsekvensanalyser inför i stort sett varje beslut underden förra mandatperioden. I denna fråga finns detöver huvud taget ingenting sådant.Anf. 144 () replik:Fru talman! Ja, jag är gudskelov östgöte.Dan frågar hur jag kan tillåta att vi ökarpå arbetslösheten i . Jag vill barapåminna om att det har försvunnit ungefär 400 000jobb som har gått. harofta suttit med den borgerliga regeringen ochförhandlat och donat. Bara i fanns det ett tag 15 000 arbetslösamänniskor. Det hjälpte inte att varnere i och talade om att han skulle avgånär arbetslösheten översteg . Ni fortsatte ju medden politiken! Östgötarna har verkligen lidit av attDan har varit med och fört en politik somgjort att de blivit arbetslösa.Dan frågar mig varför vi inte kan läggafram en konsekvensbeskrivning av dagens förslag, deförslag vi beslutar om , de förslag somkommer i budgeten osv.Det är så den socialdemokratiska regeringenarbetar. Man arbetar systematiskt noggrant för att sevilka konsekvenser förslagen kommer att få. Det görman i förväg.Ni föreslog att stöden skulle kosta 2,8 miljarder.Svenska folket - skattebetalarna - skulle vara medoch delfinansiera.Vi socialdemokrater måste se konsekvenserna.Har vi så mycket pengar att vi kan delfinansiera alltdetta? Det kan vi inte. I har vi mycket pågrund av er ett budgetunderskott på 200 miljarder ochen statsskuld på 1 biljon 300 miljarder. Vi harjordbrukare som är ganska skuldtyngda. Näringen harlån på 60 miljarder kronor.Tänk om vi då skulle börja låna upp mer pengar!Det skulle vara väldigt svårt att få ned räntorna. Omvi skall kunna hålla sysselsättningen på en hög nivå ärdet viktigt, också för er, att vi för en politik där vi tarkonsekvenserna för alla - inte bara för bönderna nerei eller för dem som nu vill gåöver och värna, dvs. bönderna i Östergötland.Därför är vi noggranna innan vi lägger fram våraförslag, så att det inte blir några olyckligakonsekvenser av det hela.Anf. 145 () replik:Fru talman! Jag kunde nästan slå mig i backen påatt jag skulle få detta argument igen. Det får man ivarje debatt som förs i kammaren med företrädare förSocialdemokraterna. De talar om att det är den förraregeringen som har ansvar för arbetslösheten.Det är ju precis tvärtom, ! Det är nisom är orsaken till den stora kris vi faktisktfortfarande lever mitt uppe i. Det är den politik som niförde som har lagt grunden till denökade arbetslösheten och den plåga den innebär förenskilda människor - också i . Försökinte att dra er undan det ansvaret!Vi har att försöka skapa förutsättningar för ettnäringsliv, och inte minst för livskraftiga jordbruk, såatt vi får i gång sysselsättningen igen. Risken är nu attde socialdemokratiska förslagen kommer att leda i felriktning.Inge sade tidigare i inlägget att lägethade varit bättre om man hade fått genomföra 1990års beslut. Det är precis tvärtom där också! Då hade vihaft ännu fler arbetslösa. Ännu fler östgötar hade fåttgå och stämpla. Hur kan säga att lägetskulle ha varit bättre för svensk jordbrukspolitik om1990 års beslut hade fått genomföras? Han vet att vidå hade haft betydligt färre jordbruksföretag ochdärmed också färre i sysselsättning i binäringarna.Gå hem efter debatten, , och funderaigenom frågan om konsekvensanalys, så att ni pånågot sätt kan ta er ur alla förslag ni nu radar upp!Försök komma på en annan politik som faktiskt ledertill att vi behåller svenskt jordbruk!Anf. 146 () replik:Fru talman! Vi skall göra allt för att vi skall kunnafortsätta att värna jordbruket och föra en brajordbrukspolitik i detta land.Även om våra bönder är effektiva och duktiga ärjag faktiskt ganska övertygad om att de hade dekunnat bli ännu mer effektiva om vi i stort hadekunnat fullfölja beslut. Det fanns en storenighet i . Vi tror speciellt att vi skulle hafått en mycket mer effektiv livsmedelsindustri ilandet. Skall vi klara konkurrensen är det denna sommåste bli mer konkurrenskraftig. Som vi påpekade i1990 års beslut måste den näringen satsa mer resurserpå forskning och utveckling, hitta bättre nischer ochinte bara exportera stora bulkvaror.Vi hade en bra inriktning på politiken, och deandra partierna var med. Kds var inte med i riksdagenpå , gudskelov. Hade ni varit det vet jag intehur det skulle ha gått. Vi var i alla fall överens, ochjag tror att det hade blivit bra om vi hade fullföljt det.Det är klart att ni har rätt i att GATT-förhandlingarna drog ut . är ifatt deandra länderna. De andra länderna får göra mycketstora ingrepp . Det har vi klarat tidigare i och med1990 års beslut.Jag vill inte ha en fortsatt debatt omarbetslösheten, men jag vill säga att han var nere i hemkommunNorrköping sade att han tänkte avgå omarbetslösheten blev . När svenska folketgjorde så att han fick avgå var arbetslösheten 14 %.Det måste ändå vara borgarnas förtjänst.Anf. 147 Jordbruksminister ():Fru talman! Låt mig börja med att instämma iMaggi syn på LRF:s nuvarande roll. LRFär en bland flera intressenter. Jag skall gärna lyssnaoch diskutera med LRF, precis som jag skall lyssnaoch diskutera med andra företrädare - förkonsumentrörelser, för miljön, för allergiker osv. Desenare grupperna har alltför länge varitunderrepresenterade i dialogen om den svenskajordbrukspolitiken.Låt mig säga till att jag kännervägen till väl, trots att det bara har gått tvåmånader sedan vi fick ny regering. Dit åker jagnumera väldigt ofta - i snitt en gång . Det görjag eftersom så mycket av jordbrukspolitiken nubeslutas där och inte i denna kammare. Det var detsom svenska folket bestämde . Jaghar all respekt för det beslutet.Det betyder att är medlem av deneuropeiska unionen och att detsvenska jordbruket inordnas under EG:sjordbrukspolitik, CAP. Som vi vet är det en politiksom är både dyrbar och administrativt komplicerad.Den är en återgång till det som vi trodde att vi hadelämnat bakom oss 1990 när vi, precis som IngeCarlsson sade, i väldigt stor enighet beslutade om enreformering av den svenska jordbrukspolitiken. Allapartier utom var med på det beslutet. Detär viktigt att understryka det, för också i denna debatthar det framskymtat att beslut enbart skullevara ett socialdemokratiskt verk. Så var det inte. Fempartier av sex stod bakom det.Med tanke på det jag har sagt om CAP - om EU:sjordbrukspolitik - kommer den naturligtvis attreformeras. I vilken takt vet vi inte.Men skall, när det svenska folket harröstat ja i folkomröstningen, vara med aktivt ochpåverka den nya politiken i en riktning som bättrestämmer överens med vår syn på ettkonkurrenskraftigt och konsument- och miljövänligtjordbruk. Mot den bakgrunden kommer regeringen attarbeta för förenkling, avreglering och förbilligande avden gemensamma jordbrukspolitiken. Kostnaderna fördenna utgör över hälften av EU:s gemensammabudget. Var och en som tänker litet grand framåt itiden och funderar över framtiden för EU - oavsettvad man tror om den framtiden - måste inse att en såstor del av EU:s gemensamma budget kommerjordbrukspolitiken i fortsättningen inte att kunna dra.Som redan har sagt - det blir litet av upprepning -genomförde den tidigare borgerliga regeringen underde tre en anpassning av den svenskajordbrukspolitiken till förhållandena inom EU. Visocialdemokrater kritiserade denna anpassning,eftersom vi ansåg att den kostade pengar. Det finns enganska stor och dyr nota från de gångna tre åren ocksåpå det här området.Vi ansåg också att denna anpassning alltförensidigt gynnade producenterna på konsumenternasbekostnad.Konsumenternas intresse av bra mat till rimligapriser skall nu lyftas fram i vad regeringen föredrar attkalla den svenska livsmedelspolitiken.