prot · GI0943 · 1994-12-15 00:00:00 — Sanktionerna mot infördes avFN som en senkommen reaktion på överfallet påBosnien-Hercegovina. Det är ett överfall som äriscensatt av extrema bosnien-serber med understöd avde forna federala arméförbanden i Bosnien - ytterstledda från . Det är ett överfall som har utveck-lats till ett folkmord på , eftervärlden fick upp ögonen för folkmord i tredjerikets koncentrationsläger.Är det åter fred i Bosnien, när FN har hävt sank-tionerna mot ? Nej, långt därifrån, kanske sålångt därifrån som man kan komma. I Bosnien närmarsig den tredje krigsvintern. Det är en tredje fruktans-värd krigsvinter, då bosnien-serberna håller landet iett järngrepp medan omvärlden uppgivet tittar på.Fru talman! Varför hävde då FN sanktionerna motBelgrad? Jo, man gjorde det som en belöning förvisad god vilja. Efter snart tusen dagars folkmord iBosnien tillåter att ett hundratal FN-observatörer bevakar gränsen mellan ochBosnien, för att försäkra sig om att tillflödet av förnö-denheter från till de stridande inne i Bosnienupphör. Det är möjligen ett tecken på att de interna-tionella sanktionerna äntligen har börjat bita på regi-men i Belgrad.Men omvärlden bortser helt från att intebara har sympatiserat med och understött Karadzicsoch Mladics folkmord. har, alltsedanmakttillträdet i , haft som sitt allt överskuggande mål. Milosevichar varit den helt dominerande inspiratören till ocharkitekten av ett folkmord på . Karadzicoch Mladic är handgångna, som fullföljerden uppgift som de en gång fick av . DusanTadic var bara en marionett i de verkliga krigsförbry-tarnas trådar, men de verkliga krigsförbrytarna gårfria när världen skapar fred.Fru talman! Har då kommit på bättretankar? Har han blivit en fredens man - en person förden norska Nobelkommittèn att titta närmare på?Långt därifrån. gav själv förklaringen sedansanktionerna hävts: "Kriget i Bosnien måste upphöra.Bosnienserberna har uppnått sina mål." Just så är det.De internationella s.k. fredsansträngningarna syf-tar inte till något annat än att få slut på krigshandling-arna i Bosnien och att ge kapitulationen inför de ser-biska fascisterna en anständighetens slöja. När DusanTadic döms i låtsas FN att världssamfundetskipat rättvisa. Så kan man glömma och gå vidare.Men det visar bara att det demokratiska Europahelt glömt konsekvenserna av demokratiernas eftergi-venhet inför 1930-talets fascister. Man glömmerMünchenandan som ledde till att de europeiska fascis-terna störtade i dess värsta blodbad. Riktigtupprörda blir statsmännen i och , debåda stater som gav efter för i ,först när inte längre vill titta på och förhindrabosnierna rätten att försvara sig själva - en rätt somFN-stadgan ger dem, men FN:s vapenembargo förne-kar dem.Efter snart tusen dagars folkmord i Bosnien belö-nar stormakterna genom FN den främste krigsförbry-taren för visad god vilja, när han uppnått sina mål.Tystnaden inför folkmordet är bedövande.Även har spelat med. röst harinte hörts i en värld som väntar på någon som talarfolkrättens och de små staternas och folkens rätt.Fru talman! I snart tusen dagar har beläg-rats. Ett folkmord har ägt rum. Mer än 200 000 män-niskor har slaktats. Flera miljoner män, kvinnor ochbarn är på flykt. I den regeringsförklaring som avgavsi , dagarna efter det att sanktionernahävts mot , nämndes inte Bosnien med ettord. Där var lika tyst om folkmordet som i en upp-märksammad bok som kom ut lagom till tvåårsdagenav belägring, en bok med den obegripligatiteln .Sverige har ställt sig bakom alla del-ningsplaner, som bara haft till syfte att stoppa krigs-handlingarna, så att vi slipper se eländet på TV-rutan,och som bekräftar det alla vet om det nya fria Europaefter och kommunismens kollaps:Den som har vapnen och hänsynslösheten får det hanvill ha.Det blir ingen fred och rättvisa i på grund-val av kontaktgruppens delningsförslag, som bara ärresultatet av den historiska axeln London-Paris-Moskva-Belgrad. Folkmordet i Bosnien är bara enbricka i det storpolitiska spelet om maktbalansen i detnya . I det spelet spelar också med.Det döljs aldrig så mycket av dimråder i namn av nyaMarshallplaner.Fru talman! Skulle då inte den amerikanska linjenom ett hävande av vapenambargot och flygbombningav serbiska ställningar bara leda till något värre?Skulle det inte leda till att FN-trupperna drogs tillba-ka? Jo, förmodligen skulle det bli det omedelbararesultatet. Men har inte världssamfundet för längesedan förpassat möjligheten att förhindra något värre?Trots att givit klart mandat tillUNPROFOR att vid behov med maktmedel genomfö-ra sitt uppdrag har detta inte verkställts. Uppdraget attskydda de fredade zonerna har blivit ett fiasko. I Bi-hac dör tron på FN.FN saknar inte mandat. Det har inte ens Rysslandblockerat i de otaliga säkerhetsrådsresolutioner somantagits. Det har förhindrats på plats i Bosnien av deutsända för regeringarna i och , som tagitregeringen i till hjälp för att dölja sitt egetavgörande ansvar för FN:s fiasko och kollaps i Bosni-en.Endast serberna har ständigt motsatt sig tanken påett återdragande av FN-trupperna. UNPROFOR skyd-dar inte Bosnien, men skyddar i praktiken folkmordetoch den etniska rensningen.Det minskar inte värdet av den utomordentligtvärdefulla humanitära insats som de svenska FN-trupperna gjort på plats. Den högaktar jag. kanske varit just så framgångsrik för att man intealltid varit så lyhörd inför signalerna från de överord-nade i , , eller New York.Om inte UNPROFOR kan fullgöra ett minimumav sin uppgift enligt givna mandat, utan främst är etthinder för världssamfundets möjligheter att ingripamot våldsverkarna, kommer den oundvikliga fråganmed nödvändighet ändå att behöva ställas om attåterkalla dem.Fru talman! Jag yrkar givetvis bifall till utrikesut-skottets hemställan i betänkandet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas .) 20 § Ändring i lagen om vissa internationellasanktionerFöredrogsutrikesutskottets betänkande1994/95:UU8 Ändring i lagen om vissa internationellasanktioner.Kammaren biföll utskottets framställning om attärendet skulle avgöras efter endast en bordläggning.Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas .) 21 § Ändringar av protokoll 31 till betänkande1994/95:UU9 Ändringar av protokoll 31 till (prop. 1994/95:31).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas .) 22 § Övergången från EES till EU - vissakompletterande bestämmelserFöredrogsutrikesutskottets betänkande1994/95:UU10 Övergången från EES till EU - vissakompletterande bestämmelser (prop. 1994/95:36).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas .) 23 § Upphävande av lagar med anknytning tillEES-avtaletFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1994/95:SfU5 Upphävande av lagar med anknytningtill (prop. 1994/95:83).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas .) 24 § Vissa socialförsäkringsfrågorFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1994/95:SfU7 Vissa socialförsäkringsfrågor (prop.1994/95:42).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )25 § Ersättning för vissa vårdformer i interna-tionella förhållanden m.m.Föredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1994/95:SfU8 Ersättning för vissa vårdförmåner iinternationella förhållanden m.m. (prop.1994/95:88).Anf. 102 ():Fru talman! I den sena timmen borde vi kanske istället debattera högtidsskydd. Det vore märkligt omdebatten om sextimmarsdag inte skulle ta fart, åtmins-tone hos ledamöterna som sitter här. Men skall vidiskutera högkostnadsskydd.Under de senaste åren har kostnaderna för vård,medicin och service ökat kraftigt för personer som pågrund av ålder, sjukdom eller handikapp helt är bero-ende av vård och omsorg.Hemtjänsttaxorna har höjts, den subventioneradefotvården för äldre tagits bort i många kommuner.Socialstyrelsen har visat i ett flertal rapporter att densumma som återstår för den enskilde - när alla avgif-ter är betalda - i majoriteten av de tillfrågade kom-munerna understiger den skäliga levnadsnivå somSocialstyrelsen rekommenderar.En annan grupp som också drabbas av höjda vård-och medicinkostnader är barnfamiljerna. Barnfamil-jerna har även drabbats av avgiftshöjningar på dagis,av att föräldrapenningen sänks till , bidragsför-skottet fryses och ett försämrat flerbarnstillägg, sam-tidigt som kommunalskatten höjs i många kommuner.Listan kan göras lång på alla försämringar, och jagkan göra den ännu längre genom att lägga till minafavoritområden: höjda egenavgifter och avindexering-en av basbeloppet som påverkar alla basbeloppsan-knutna förmåner. Faktum är att inte någon har känne-dom eller kunskap om hur de olika besparingsåtgär-derna, höjda egenavgifter, statliga och kommunalaskatter kommer att drabba barnfamiljer, de kronisktsjuka, de med funktionshinder eller våra pensionärer.Under nästa år kommer sjukvårdens avgifter sedanden s.k. sjukronan infördes att ha tredubblats iförhållande till den allmänna prisnivån. Avgiftsnivånkommer i de flesta landsting att vara så hög att män-niskor av ekonomiska skäl avstår från att söka sjuk-vård. tar t.ex. för ettläkarbesök, ett hembesök kostar 170 kr.Att bli gammal, sjuk eller att ha ett funktionshin-der kan i sig innebära stora bekymmer. Att dessutomständigt behöva känna oro för sin ekonomi eller atttvingas välja bort behövlig vård av kostnadsskäl ärovärdigt.Det enda högkostnadsskydd som är allmänt införtgäller läkemedel och viss öppenvård. En höjning avhögkostnadsskyddet kommer givetvis att drabba olikagrupper och individer olika. Det enda som står klart äratt de svaga grupperna i samhället drabbas värst.Många äldre, sjuka, handikappade, barnfamiljer leverredan i dag på marginalen - en marginal där 100 krkan vara skillnaden mellan mat på bordet eller inte.I en motion har framfört att regler-na för högkostnadsskyddet bör ses över. Vi anser attdet måste finnas ett högkostnadsskydd som inkluderarvård och service som gamla, sjuka och handikappadebehöver för sin livsföring, där även den kommunalaservicen skall inkluderas, så att alla tillförsäkras enskälig levnadsnivå.Människor med funktionsnedsättning på grund avhandikapp eller sjukdom drabbas ofta av kostnaderoch försämringar på andra områden. En livslångobotlig sjukdom medför ofta att man har fler sjukda-gar, behöver mer läkar- och sjukhusvård, mer läke-medel. På grund av en hög läkemedelskonsumtionpåverkas också tandstatusen, vilket medför extratandläkarkostnader.Fru talman! I mitt tidigare liv arbetade jag som sekre-terare vid koagulationslaboratoriet på KarolinskaInstitutet. Där behandlar man människor med blödar-sjuka, som är beroende av att den koagulationsfaktorsom de saknar tillförs blodet för att de skall kunnaleva. Denna faktor är en viktig förutsättning för att,om möjligt, undvika ett omfattande funktionshinder.Jag såg dessa människor komma tillbaka - några fleragånger . Varje gång fick de betala för sinbehandling.Jag tyckte att det var mycket upprörande att män-niskor som var kroniskt sjuka och behövde behandlingoch medicin för att kunna överleva måste betala förvarje besök. Jag fattade pennan och skrev en motionom högkostnadsskydd - ett klippkort - för dessamänniskor.Den socialdemokratiska arbetarekommunen i Ty-resö tog till sig motionen och betraktade den som sinegen. De blödarsjuka i fick tillsammans medandra kroniskt sjuka ett högkostnadsskydd.Nu ligger på mitt skrivbord en skrivelse från För-bundet Blödarsjuka i . De är starkt kritiskamot förslaget att slopa de fria läkemedlen för vuxna.Om det inte går att påverka socialdemokrater frånSkåne eller , borde i varje fall socialdemo-kraterna från reagera. Statsministern är en avdem som tog till sig min motion och betraktade densom sin egen, och han borde därför övertyga sin ersät-tare att yrka bifall till reservation.Anledningen till varför socialministern vill höjahögkostnadsskyddet är att den borgerliga regeringengjort en luftbesparing på genomatt inte tillsätta den utredning som borde ha tillsatts.Den socialdemokratiska regeringen har därför föravsikt att återkomma om den olösta frågan om över-syn och reformering av högkostnadsskyddet i ett annatsammanhang.Socialförsäkringsutskottet förutsätter att utred-ningen skyndsamt tillsätts. I avvaktan på utredningensöversyn och förslag anser utskottet att ytterligareåtgärder utöver höjningen bör vänta. Det är en starksignal till regeringen. Trots det anser ,med stöd av de argument jag har anfört, att alla för-ändringar i högkostnadsskyddet bör invänta resultatetfrån utredningen.Fru talman! jag yrkar bifall till Vänsterparitets re-servation 2, mom. 1.Anf. 103 ():Fru talman! I detta betänkande från socialförsäk-ringsutskottet behandlas, förutom ersättning frånsjukförsäkringen i internationella förhållanden, enhöjning av högkostnadsskyddet med till 1 700kr. Anledningen till att vi måste behandla frågan nu ärden försummelse som den tidigare borgerliga rege-ringen har visat när man inte har genomfört den över-syn av högskostnadsskyddet som man lovade göra.Bakgrunden är att den borgerliga regeringen i1994 års budgetproposition aviserade en översyn ochreformering av högkostnadsskyddet. Den skulle varagenomförd . Den besparing somskulle följa efter denna översyn lades in i årets bud-get, och tillsammans med andra åtgärder som före-slogs för att minska utgifterna i sjukförsäkringenskulle en besparing uppnås på 785 miljoner kronor.Nu har inte någon översyn av högkostnadsskyddetgjorts. Däremot har anslaget, Bidrag till sjukvårds-förmåner m.m., fastslagits med dessa förutsättningar.Mot denna bakgrund anser vi i utskottsmajoritetenatt åtgärder måste vidtas så att riksdagsbeslutet när detgäller detta anslag till sjukvårdsförmåner blir det somredan har fastställts.Enligt propositionen innebär detta att det måste blien ytterligare utgiftsminskning med 200 miljonerkronor. Utskottet anser, i likhet med regeringen, attdet är lämpligt att det sker inom ramen för förmånen ihögkostnadsskyddet. Det sker genom att egenkost-nadstaket höjs till den 1 januari 1995.Enligt propositionen förutsätter detta att sjuk-vårdshuvudmännen inte företar några höj-ningar i patientavgifterna inom den öppna sjukvården.En annan förutsättning är att samtliga sjukvårdshu-vudmän fastställer egenkostnadstaket till 1 700 kr.Utskottet utgår därvidlag från att Landstingsförbundetutfärdar en rekommendation med den innebörden.Den föreslagna höjningen av egenkostnadstaket ärmed andra ord en konsekvens av tidigare beslutadeutgiftsminskningar. Då det i denna kammare är allombekant att statens finanser inte är de bästa skulle enutebliven utgiftsminskning leda till att man nästabudgetår måste göra än större neddragningar.Utskottet anser dock, precis som regeringen, attdet är viktigt att de grupper som har ett stort vårdbe-hov inte drabbas alltför hårt. Utskottet framhåller atten översyn och reformering av högkostnadsskyddetskall genomföras. Utskottet anser dock att det är ange-läget att denna översyn sker skyndsamt och förutsätteratt regeringen agerar snabbt.Fru talman! För övrigt anser utskottsmajoritetenatt det inte bör göras några ytterligare åtaganden ut-över den föreslagna höjningen av egenkostnadstaketinnan resultatet av översynen har lagts fram.Jag yrkar därför bifall till hemställan i socialför-säkringsutskottets betänkande nr 8 och avslag påreservationerna.Anf. 104 () replik:Fru talman! Jag gillar inte luftbesparingar, obero-ende om det är en borgerlig eller socialdemokratiskregering som står bakom. Det innebär att jag intetycker om den höjning som görs nu av högkostnads-skyddet. Jag hoppas att utskottsmajoriteten i social-försäkringsutskottet, efter det har sagthär, kommer att se till att utredningen påbörjassnabbt.Anf. 105 () replik:Fru talman! Det framgår i betänkandet att ut-skottsmajoriteten anser att arbetet skall ske skynd-samt. Vi förutsätter att regeringen tillsätter utredning-en så snabbt som möjligt.Anf. 106 ():Fru talman! Det råder enighet i socialförsäkrings-utskottets betänkande nr 8 om ersättningen för vissavårdförmåner till landsting och landstingsfria kom-muner för kostnader som gäller hälso- och sjukvård,tandvård och resor i samband med vård som ges tillpersoner som inte är bosatta i men som tillföljd av har rätt till vårdförmåner här. Detär ju en viktig princip som spikas fast.I proposition 1994/95:88 föreslås dessutom att dets.k. högkostnadsskyddet i den allmänna försäkringenvad gäller sjukvårds- och läkemedelsförmåner höjsfrån till . Dettaberäknas ge en besparing om ca ,förutsatt - som har sagts tidigare - att huvudmännenföljer exemplet och inte ändrar på taket. har tidigare gett sådana rekommendationertill landstingen. Vi har väl förhoppningen att så kom-mer att ske även nu.Det har sagts tidigare av , och jagupprepar det, att vårt land tyvärr befinner sig i enmycket besvärlig ekonomisk situation. Därför måstevi spara på alla områden där det över huvud taget gåratt spara.Vi har därför från Moderata samlingspartiets sidaföreslagit att egenkostnadstaket höjs till den1 . Det skulle ge en besparing på drygt enhalv miljard kronor. Det är en besparing som tordevara ganska välkommen när finansministern skallräkna ihop budgeten.För oss som är normalförbrukare av vård och lä-kemedel är detta säkert inte alls något större problem.Det är säkert helt försvarbart. Det har ju vittnats omdetta inte minst från Apoteksbolagets sida. Vi är na-turligtvis medvetna om - och det har också sagtstidigare - att ytterligare utgifter för de ekonomisktmest utsatta kan vara betungande. Vi utgår naturligt-vis från att den översyn som skall göras tar vederbör-lig hänsyn till detta. Vi har också i vår motion sagt attvi själva kommer att presentera ett förslag under denallmänna motionstiden.Fru talman! Jag skall inte förlänga debatten. Jagvill bara yrka bifall till reservation nr 1 och i övrigt tillhemställan i utskottets betänkande.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )26 § Upphävande av skeppsklarerarförord-ningenFöredrogstrafikutskottets betänkande1994/95:TU4 Upphävande av skeppsklarerarförord-ningen (prop. 1994/95:81).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas .) 27 § Höjning av vattenföroreningsavgiftenFöredrogstrafikutskottets betänkande1994/95:TU5 Höjning av vattenföroreningsavgiften(prop. 1994/95:28).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas .) 28 § Köp av interregional persontrafik påjärnväg m.m.Föredrogstrafikutskottets betänkande1994/95:TU6 Köp av interregional persontrafik påjärnväg m.m. (prop. 1994/95:73).Anf. 107 ():Fru talman! Vi skall nu debattera regeringens pro-position 1994/95:73 om köp av interregional person-trafik på järnväg.I propositionen föreslås att regeringen skall få be-myndigande att köpa interregional persontrafik påjärnväg och en kostnadsram på 438 miljoner kronor.Det är ett lika högt belopp som under föregående år.Inom det här anslaget skall liksom tidigare en ersätt-ning till SJ på betalas ut för defunktioner som SJ sköter åt länsjärnvägarna.Vidare föreslår regeringen att staten skall upp-handla trafik på den s.k. Mittlinjen, på sträckan , och få ett bidrag för detta på 10 mil-joner kronor.När det gäller nattågstrafiken föreslår regeringenen fortsatt uppbyggnad av föregående års trafikutbud.Sedan 1991 har en särskild förhandlare ansvaret förde här förhandlingarna och upphandlingen.Tyvärr är den här propositionen ytterligare enåterställare. Vi ser det som tragiskt att den konkurrenspå spåret som påbörjades /93 nu inte kanfortsätta utan stryps redan innan den egentligen harkommit i gång. Vi vet ju att kostnaderna i de få falldär konkurrens har medgivits har kunnat minskas medupp till och att kostnadsminskningen sällan harblivit . Det betyder bättre trafik tilllägre kostnad än om SJ hade haft ensamrätten påtrafiken.Om man tillåter konkurrens även på upphandlingav olönsam trafik blir det förmånligt för både resenä-rer och skattebetalare.Vi menar att konkurrensen skulle få till ef-fekt att underskottstäckning inte alls skulle behövages, och på det sättet skulle staten slippa punga utmed en halv miljard varje år.Vi vill därför att statens upphandling av trafikskall reformeras så att den tar sin utgångspunkt i enhelhetssyn på transportproblemet. Först därefter skallman ta hänsyn till vilket trafikslag som skall upphand-las. Det handlar här om såväl kostnader som miljö ochkundanpassning. Naturligtvis behöver vi också tänkapå flexibilitet och kapitalbildningskostnader.Resultatet kan då bli att vi kanske inte alls skallupphandla järnvägstrafik, utan det kan bli fråga om atthandla buss, taxi, båt, ja kanske t.o.m. flyg, allt bero-ende på kundströmmar och kostnadseffektivitet. Detär faktiskt transportlösningar som skall upphandlas.Fru talman! Vi vill därför att direktiven införkommande upphandlingar förändras så att en fri kon-kurrenssituation möjliggör konkurrens mellan såvältrafikalternativ som olika transportföretag.Vi vill också framhålla att vi då trafiksektorn ärstadd i snabb utveckling får pröva olika typer av lös-ningar där konkurrens och kostnadseffektivitet finnsmed. Vi tror nämligen att vi kan få ut mycket mer omvi får igenom konkurrensen. T.ex. skulle den nyaupphandlingen av Mittlinjen kunna inrymmas i ettoförändrat inköp av trafik.Jag vill också, fru talman, ta upp frågan om hurstatens trafikupphandling skall se ut i fortsättningen.Jag har ju mest talat om den nära framtiden,1995 och 1996. Vi vill också inför kommande upp-handlingar få en utvärdering av vad som egentligenhar skett med den upphandling staten gjorde tidigareår.Den här upphandlingen har gått till på ungefärsamma sätt , och vi vet faktiskt inte vadsom egentligen har hänt. Hur användes den uppköptatrafiken? Vad fick den för betydelse, samhällseko-nomiskt eller regionalpolitiskt? Hur många reste? Vardet verkligen några som åkte med de nattåg som sta-ten köpte?De här frågorna vill vi ha belysta, och vi anser attde bör följas på allvar av både riksdag och trafikut-skott. Vi har också fått med hela utskottet i den härfrågan.Avslutningsvis, fru talman, vill jag yrka bifall tillvår motion T14 samt avslag på motion T4, yrkande 3,men bifall till motionen i övrigt.Anf. 108 ():Fru talman! I trafikutskottets betänkande nr 6 be-handlas en fråga som är oerhört viktig, även i jämfö-relse med de olika tunga beslut som vi har fattat här ikammaren tidigare i dag.Det är viktigt att vi kan ha en effektiv och rationelljärnvägstrafik. Det som behandlas i betänkandet ärköp av de sträckor som totalt sett inte går ihop sam-hällsekonomiskt och för vilka staten därför måsteskjuta till skattemedel för att den här viktiga trafikenskall kunna fungera. I betänkandet görs viktiga mar-keringar, t.ex. att nattågstrafiken på övre Norrlandmåste subventioneras för att vi över huvud taget skallkunna få medmänniskor där att använda sig av viktigakommunikationsmedel.Det här betänkandet är till mycket stora delar bra,och jag ställer mig bakom det. Jag vill precis somBirgitta understryka att det är olyckligt att vii annat sammanhang, i ett annat betänkande, har gjortavsteg från den avreglering som den tidigare rege-ringen beslutade om. Det får vi återkomma till ikommande trafikdiskussioner.Det jag däremot inte är nöjd med är vad utskottetsäger om nattågen på sträckan /. Hur kommer det att bli? Det är endirekt fråga, som jag vill ställa till Socialdemokrater-na. Kan ni svara ja eller nej på om nattågstrafiken påden här sträckan kommer att fortsätta?Riksdagen har vid upprepade tillfällen enhälligtbetonat vikten av att den här nattågstrafiken fortsätter.Av propositionen framgår det också tydligt att be-läggningen är god. Beläggningen är god trots att dehär förbindelserna enligt upplysningar som jag har fåttinte finns med i alla tågtidtabeller. De här sträckornaär viktiga, efterfrågade av många, inte minst studenteroch forskare, som behöver förflytta sig och som dåanvänder natten för att spara tid.