prot · GI0912 · 1994-10-20 00:00:00 — Åtgärden harhittills, efter sju månaders effektiv tid, givit ungefär8 000 extra jobb och en nettointäkt för staten på drygt1,5 miljarder i form av inbesparad a-kassa, ökademomsintäkter och mer bolagsskatt.Särskilt intressant är det faktum att avdragsrättenvarit särskilt effektiv i glesbygder och områden medhög andel småhusbebyggelse.Andelen nyskapade jobb enligt småhusregelnligger så högt som på . Det visar vilken betydelseavdragsrätten också har för att få bortsvartjobben och stärka samhällsekonomin. En mycketviktig sysselsättningspolitisk fråga är därför att nupermanenta avdragsrätten för reparationer av småhus.För sysselsättningen inom byggandet är det ocksåviktigt att vi skapar långsiktiga och stabila regler förbostadsfinansieringen. har länge arbetat fördet, och det kräver framför allt attosäkerhetsmomenten i finansieringsreglerna rensasbort.Att ge lösningarna en bred politisk förankringskulle innebära en ytterligare styrka.Socialdemokraterna har talat mycket om det iopposition. finns det möjligheter förSocialdemokraterna att visa detta i regeringen. Vi harfrån sida lagt fram en rad förslag som somär värda att pröva, diskutera och fatta beslut om.Anf. 62 ():Fru talman! brottas med efterkrigstidensstörsta arbetslöshet, trots gigantiska insatser av denborgerliga regeringen. Den fördelas över hela vårtland, och det krävs ett långsiktigt och tålmodigt arbeteför att komma till rätta med arbetslösheten i helalandet.Vi vet att lågkonjunktur och långtidsarbetslöshetbörjar först i glesbygdsområdena och minskar senaredär än i övriga landet.Den gamla regeringen har gjort storaansträngningar för att komma till rätta med statensekonomi, pressa ned budgetunderskottet, sänkaräntorna och stimulera investeringarna i främstsmåföretagen över hela landet, men också för attanpassa arbetsrätten till de allra minsta företagen. Alltdetta har man gjort för att pressa tillbaksarbetslösheten.Folkpartiet liberalerna har i en följd av år krävt attregionalpolitiken i högre grad måste rikta sig mot demindre företagen. erkänner alla partier att det äri de små företagen som de nya jobben kommer attfinnas.En viss anda, som stimulerar egna initiativ ocheget företagande, är ofta förhärskande på de orter därsmåföretagen har god grogrund. En sådan anda kaninte kommenderas fram på central nivå, utan denmåste få växa fram underifrån.Statens uppgifter blir då att underlätta framväxtenav nya företag och stimulera kreativa miljöer. För attdetta skall vara möjligt krävs klara besked om hurutbildning, forskning och utveckling inte minst vidsmå och medelstora högskolor skall fungera, hursatsningar på infrastrukturen skall fullföljas och hurkreativa miljöer skall skapas.Fru talman! Jag har med ljus och lykta sökt iregeringsförklaringen efter några ord om regionernasutveckling och den tänkta regionalpolitiken.Regeringsförklaringen är tom och innehållslös.Ingenting finns att hämta om regionernas utvecklingoch småföretagens utvecklingsmöjligheter i landetsglesbygder.Kommer regeringen att nedmontera denprogressiva regionalpolitik som den borgerligaregeringen förde? Skall återgå till denavslagna regionalpolitik som Socialdemokraternaförde vid förra regeringstillfället? Hur blir det medforskning och utveckling vid de små och medelstorahögskolorna? Utbildningsministern hotar ena dagenmed lägre anslag, och skall han utvecklade små högskolorna. Hur blir det? Skall regeringenutveckla de små högskolorna genom lägre anslag?Frågan måste ställas.Hur blir det med småföretagens möjligheter tillriskkapital? Återinförs dubbelbeskattningen ochskatten på arbetande kapital? Vad händer medNorrlandsfonden? Skapas några nya möjligheter tillriskkapital? Jag har massor med frågor att ställa. Dethade varit klädsamt om arbetsmarknadsministern hadevågat, velat och intresserat sig för att vara här någonliten stund för att svara på frågorna.Kommunikationerna har fått betydande tillskottunder den förra regeringsperioden. Hur blir det medsatsningar på telekommunikationer, järnvägar ochinlandsvägar ? Skall Botniabanansutbyggnad förverkligas, eller skall den inteförverkligas, som förre socialdemokratiskatrafikutskottsordförande hävdade? Hur blir det menInlandsbanans framtid? Läggs den ner, som den förresocialdemokratiska kommunikationsministernkrävde?Hur blir det mad Atlantbanans upprustning? Vi vetatt många socialdemokratiska kommunalråd undervalet har lovat att Atlantbanan skall rustas upp. Vidtisdagens frågedebatt sade kommunikationsministernnej. Det finns inga ekonomiska förutsättningar. Sågick det med det vallöftet.Kan glesbygdslänen få fullvärdigatelekommunikationer förverkligade under dennamandatperiod? Skall riksteletaxan avvecklas inomlänen och regiontaxa gälla i samtliga glesbygdslän, såatt rättvisa skipas mellan glesbygd och storstad?Fru talman! har mycket stora ekonomiskaproblem som måste lösas. Hur skall densocialdemokratiska regeringen lösa den ekonomiskakrisen, få ner räntorna och få fram betydandeinvesteringar i småföretagen?Det har blivit litet bättre. Den borgerligaregeringen har vänt den ekonomiska krisen. spirarframtidstro och investeringsvilja. Men vi vet attmedlen till de regionalpolitiska företagsstödenkommer att vara slut . Kommerregeringen att omfördela medel så att investeringar iriktiga jobb kommer fram även i våra glesbygder?Socialdemokraterna motsatte sig att 800 miljoneravsattes till snabba investeringar i landsbygdenssmåföretag. Jag anser att det var en riktig satsning.Hur kommer arbetsmarknadsministern att agera föratt denna optimism inte skall förtvina utan utvecklasoch ge arbete till alla dem som drabbats avarbetslöshet?Fru talman! behöver skapa förutsättningarför en utveckling av hela landet. Innovatörer ochnyskapare måste ges goda utsikter om skallklara arbetslösheten och få till stånd investeringar ihela landet.Självfallet är det viktigt att spara och komma tillrätta med budgetunderskottet, pressa ner räntorna ochfå igång investeringarna. Men insatserna måste vararättvisa. Regioner får inte ställas mot varandra.Fru talman! Tillväxt i hela landet ger bättreförutsättningar att klara av budgetunderskottetsamtidigt som det ger framtidstro och skaparanda.Anf. 63 ():Fru talman! Även om det finns glädjeämnen iVärmland - såsom att skosindustrin går bra och planerar att investera, att högskolan i expanderat och fortsätter att så göra, att Värmlandhar en mycket god livsmiljö och ett rikt kulturliv - ärändå situationen på många håll bekymmersam medhög arbetslöshet och djupa strukturproblem på vissaorter.Arbetslöshetssiffrorna för september månad visaratt ligger på fjärde bästa plats i riksligannär det gäller antalet öppet arbetslösa. Den främstaanledningen till detta är att vi har många människor iarbetsmarknadspolitiska åtgärder.Men om vi lägger ihop antalet öppet arbetslösaoch de som finns i olika åtgärder blir bilden en annan.Då hamnar någonstans på fjärde, femteplats från botten. Utöver de öppet arbetslösa finnsäven ca 6 000 deltidsarbetslösa värmlänningar, främstkvinnor.Den prognos över utvecklingen påarbetsmarknaden i som länsarbetsnämndennyligen presenterade andas en försiktig optimism.Den öppna arbetslösheten beräknas sjunka med drygt2 000 personer . Men detta är underförutsättning att de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna inte minskas.I prognosen konstateras också att det grupper somi nuläget är utsatta på arbetsmarknaden även ifortsättningen kommer att vara det. Det gällerungdomar, kvinnor, handikappade och flyktingar.Lågkonjunkturen och den förda borgerliga politikenhar lämnat efter sig mycket stora grupper med svagkonkurrenskraft.Intresset i arbetslivet för att förebygga utslagningär lågt, konstaterar länsarbetsnämnden vidare, och änmindre är engagemanget för att skapa öppningar fördem som redan är arbetslösa.Kvinnornas andel bland de arbetslösa i Värmlandökar till följd av att den offentliga sektorn krympereller står stilla. Eftersom alternativa arbeten oftasaknas för kvinnor som blir av med sina jobb inomexempelvis administration eller omsorg förväntasproblemet växa.Kvinnorna dominerar även bland dedeltidsarbetslösa, och utvecklingen mot lösare ochmer tillfälliga anställningar ger anledning att befaraatt andelen arbetslösa kvinnor kommer att bestå.Fru talman! För att skapa sysselsättning och enväl fungerande arbetsmarknad samt för att utvecklaett glesbygdslän som behövs brakommunikationer.Det är därför glädjande att efter många års arbetebeslut fattats som gör att en ny länsflygplats förVärmland kan byggas. När det gäller järnvägen har enefterlängtad upprustning av Värmlandsbanan kommit till stånd, vilket gör detmöjligt att trafikera hela sträckanStockholm-Oslo med snabbtåg. Det behövs dockytterligare satsningar på järnvägstrafiken, bl.a. en nybandel som minskar restiden mellan ochGöteborg.På vägsidan har skett och pågår vissaupprustningar. Men det återstår ett antal angelägnasatsningar på riksvägarna och länsvägarna. Det ärockså viktigt att medel anslås till upprustning ochunderhåll av det mindre vägnätet.Telekommunikationerna och derasinformationsteknologi måste också förbättras.I finns även ett stort behov avupprustning av offentliga byggnader såsom skolor,dagis, äldrebostäder, m.m. Därför är det av störstavikt att ett ROT-program kommer till stånd.Arbetsmarknadspolitiken måste läggas om för attmotverka inflationsdrivande flaskhalsar och höjakompetensen i arbetslivet. Vi socialdemokrater vill göraVärmland till ett försökslän på detta område. Allaungdomar skall har ett arbete ellerutbildning.För att bredda kvinnors arbetsmarknad behövsspeciella åtgärder. I norra har ett projektpåbörjats som jag anser vara mycket bra.Det är ettkvinnligt utvecklingscentrum som riktar sig tillkvinnor som har idéer och som vill göra något förandra kvinnor som de vill utveckla sigsjälva.Kvinnor som arbetar inom vård och omsorg orkari allmänhet inte arbeta heltid fram til sin pensionering.De drabbas t.ex. ofta av förslitningsskador på grundav tunga lyft och stress. De försök som gjorts med 6timmars arbetsdag på andra håll i landet ärintressanta. I vill vi socialdemokratiskakvinnor initiera ytterligare försöksverksamhet på dettaområde.Fru talman! är det nästan 11 000värmlänningar som vaknar, stiger ur sin säng, äter sinfrukost och sedan tänker: Vad skall jag göra ? Deär arbetslösa och har inget arbete att gå till. Detbehövs kraftfulla åtgärder för att minskaarbetslösheten i mitt hemlän och i hela landet.Anf. 64 ():Fru talman! har de högaarbetslöshetstalen stått i fokus i debatten. Oasett var vihar rört oss i det svenska samhället har frågan kommitpå tal. Det är helt naturligt, eftersom så oerhört mångamänniskor är direkt eller indirekt drabbade avarbetslösheten.Jag tyckte att statsministern gav en brabeskrivning i regeringsförklaringen. Han sade så här:Arbetslösheten skär som en kniv genom det svenskavälfärdssamhället.Jag tror att något av det värsta som kan hända enmänniska är att inte vara behövd, att tvingas leva påbidrag i stället för egenhändigt intjänade pengar.Fru talman! Arbetslösheten har drabbat allakategorier, såväl man som kvinna, gammal som ung,högutbildad som lågutbildad.Nu har konjunkturen vänt, och för första gångenpå länge får vi rapporter om att den öppnaarbetslösheten minskar. Men det finns orosmoln, dethar även andra vittnat om här i dag.Sedan årsskiften har nämligen antalet kvarståendearbetslösa kvinnor ökat med 11 000. Under sammatidsperiod har antalet arbetslösa män minskat med29 000. Jag ser det här som mycket allvarligt. Vi fårnämligen inte glömma bort att antaletdeltidsarbetslösa har ökat med 18 000, varav 15 000är kvinnor.Det här är kolossalt allvarliga signaler, och dettahar otaliga gånger varnat för undervalrörelsen.Häromdagen fick vi dessutom genom Statistiskacentralbyrån veta att allt fler kvinnor hamnar utanförarbetskraften därför att det är meningslöst att stå iarbetslöshetskön. Kvinnors återgång tillspismarknaden börjar bli ett faktum.Att det blir så här beror naturligtvis på denkönsuppdelade arbetsmarknaden, där män jobbar medhårda varor och kvinnor jobbar med mjuka.Kvinnors traditionella arbetsmarknad håller på attkrympa dramatiskt. Förut hade vi en hög städstandardpå våra arbetsplatser. När det blev sämre tider börjadede flesta företag införa varannandagsstädning. Det ärheller inte särskilt ovanligt medveckostädning. Det här har naturligtvis bidragit tillminskade arbetstillfällen för kvinnor i allmänhet ochför invandrarkvinnor i synnerhet.Inom handelns område har det skett storastrukturrationaliseringar. Den ökade priskonkurrensenhar medfört att många affärer har gått över till s.k.pallhandel, som är betydligt mindre personalintensiv.Ökad datorisering på arbetsplatserna har gjort attmånga kontorister har blivit arbetslösa. Mitt förstajobb var t.ex. på en skrivbyrå, där jag skrev rentandras manuskript. är sådana arbetsuppgifteröverflödiga. Själv har jag suttit vid en dator ochskrivit in mitt manuskript, och jag tror att mångaandra här har gjort detsamma.Den absolut största orsaken till den minskadekvinnoarbetsmarknaden är naturligtvisneddragningarna inom den offentliga sektorn, däröver 100 000 arbetstillfällen har försvunnit. De somnu är kvar inom den offentliga sektorn går påmarginalen av sin förmåga. Det finns som jag ser deten mycket stor risk att många kommer att slitas ut iförtid.De arbetsmarknadsåtgärder som har funnits atttillgå är enligt min mening mycket manligt inriktade.Till en viss del kan jag faktiskt förstå det, eftersomden förra regeringen gav ganska tydliga exempel påvad som kunde vara lämpliga , nämligenrenovering av klubblokaler och liknande. Dekommunala beredskapsarbetena har mestadels varitskogs- och naturvårdsarbeten samt jobb avinvesteringskaraktär. Andra kommunalaberedskapsjobb skulle nämligen ha tangerat "vanligajobb", och den sektorn är därför stängd förberedskapsarbeten. Landstingssektorn har ocksånästan varit stängd.Det här är faktorer som har gjort att kvinnorslångtidsarbetslöshet minskar i långsammare takt änmännens. har talat om de försämradeutbildningsbidragen, som också har slagit hårt särskiltmot kvinnor.Om jag har förstått det hela rätt kommerregeringen nu att sätta in kraftfulla åtgärder för att fåner arbetslösheten. Det som har nämnts är särskildaåtgärder för ungdomar. Det är bra, eftersomungdomsarbetslösheten utan tvivel också är ettkvinnoproblem.Det har också nämnts att det är aktuellt medkraftfulla satsningar på telekommunikationerna, somskall byggas ut, underhåll av vägar och järnvägar ochatt offentliga byggnader skall rustas upp.Vad är det vi hör? Jo, det är återigen kraftfullasatsningar på männens arbetsmarknaden, ingentingom kvinnojobben. Jag ser det här som en mycketallvarlig brist i regeringens ambitioner att komma tillrätta med arbetslösheten, och särskilt gäller detregeringens ambitioner att främja jämställdhetenmellan kvinnor och män.Vi kvinnor har tjänat somkonjunkturutjämnare. Vi ställer inte upp på det längre.I har vi erövrat nästan halva makten. Numåste vi få erövra halva makten överarbetsmarknaden.Fru talman! Anledningen till att jag har tagit uppkvinnors situation på arbetsmarknaden är att jag äroerhört rädd för att vi kommer att få en ny underklassi det svenska samhället. Jag hoppas därför att dendelegation som skall tillsättas för att vidareutvecklapolitiken för jämställdhet får klara och entydigasignaler om att ägna särskild uppmärksamhet åt detväxande hotet mot kvinnors situation påarbetsmarknaden.Anf. 65 ():Fru talman! måste alla krafter sättas in för attminska arbetslösheten i , i och i vårarespektive län - i mitt fall handlar det om Skaraborgslän. finns det, med en socialdemokratisk regering,möjligheter att ta itu med de här viktiga frågorna ochframtidsvisionerna, nämligen att låta människor fåarbeta igen, i stället för att spara så att folk blirarbetslösa - det sparar nämligen ingenting.I har vi en hög arbetslöshet. Nuvisar visserligen industrin på ökad produktion, menantalet personer utan arbete minskar inte särskiltmycket. har ocksådeltidsarbetslösheten ökat kraftigt, ochneddragningarna i den gemensamma sektorn hardrabbat kvinnorna.Ett annat stort problem är att ungdomar inte itillräckligt hög grad kommer in på arbetsmarknaden.Det är hög tid att vända trenden och låtamänniskor få framtidstro.Vi har ännu ett problem i , somkanske hänger ihop med det första, nämligen att vi ärdet enda länet i som har en nettoutflyttning.Kvinnorna har en ännu större nettoutflyttning änmännen, och det gäller alla åldrar.I åldrarna har en del kommuner t.o.m.dubbelt så många män som kvinnor. Om kvinnorna idenna ålder, dvs. , inte finns iSkaraborgs län, finns det stor risk att Skaraborgkommer att avbefolkas, eftersom kvinnor i den åldernofta skaffar barn, och de kanske aldrig flyttar tillbakatill igen.För att ändra på den dystra framtid som Skaraborggår till mötes behövs det åtgärder av många olikaslag.Ett exempel kan vara , ettkvinnoprojekt i . Länetskvinnoorganisationer, politiska partier och defackförbund som engagerar många kvinnor har satti gång ett kvinnoprojekt. är en liten tjej somvid första gruppträffen bara var . Hon harvarit med vid alla träffar. I mångt och mycket är detför hennes framtid och för hennes tjejkompisarsframtid som vi måste jobba, för att derasförutsättningar skall bli bättre. Basen för projektet ären debattbok, som rör, upprör och berör. Boken kanläsas för sig, enskilt eller i studiecirkel. 16 i Skaraborgverksamma journalister har bidragit till innehållet iboken. Det handlar om makt, arbete, arbetslöshet,arbetsskador, dubbelarbete, utbildning, osv. skall föreläsningar, kurser, konferenser,seminarier och vandringsutställningar genomföras i deolika kommunerna.Hannaprojektet är ett bra sätt att arbeta för attanalysera läget, men sedan måste vi politiker ta vårtansvar och fatta beslut som förbättrar situationen.Som socialdemokrat vill jag se till att kvinnorsdeltidsarbetslöshet arbetas bort, att vi arbetar aktivtmed att minska den könsuppdelade arbetsmarknadenoch att vi ökar möjligheterna till utbildning iSkaraborgs län. Då behöver de små högskolornautvecklas, och de större högskolorna kan bedrivautbildning på mindre orter. Vi bör också aktivt arbetamed utlokalisering av olika slag. Vi kan satsa påsmåföretag, och vi kan satsa på s.k. gröna jobb, vilketskulle passa väldigt bra i , eftersom viär ett jord- och skogsbrukslän. Vi behöver också sättain åtgärder så att ungdomar kan komma in påarbetsmarknaden.Ja, det behövs krafttag, och de behövs nu.Anf. 66 ():Fru talman! Under mina 30 yrkesaktiva år somlantbrukare i södra har jag följt och på olikasätt sökt påverka samhällsutvecklingen i vårt norrainland.Under mina högskolestudier på Ulltuna kom jag ikontakt med jordbrukspolitiska utredning,och som jag övergick från lärarbanan till attvara jordbrukare på heltid fattades 1967 årsjordbrukspolitiska beslut i . Det var ettbeslut som då ansågs innebära en dödsdom över detnorrländska jordbruket.Vågorna av utflyttning svepte starka över inlandetunder 60-talet. Befolkningstalen sjönk med över 2 %per år i genomsnitt. Motreaktioner kom i form avaktionsgruppen för inland, vi-flytt-int-rörelsen och gröna vågen. upplevervi en stor omsvängning i attityden till att bo pålandsbygden hos framför allt ungdomar. Det gällerinte minst i vårt norra inland. underdetta sekel ökar befolkningstalen på den svenskalandsbygden.Fortfarande ligger dock befolkningsminskningensom en mörk bakgrund till de ljuspunkter avutveckling som blir allt vanligare. Det är byar somlever upp och föryngras, småföretag som växer uppoch lyckas, ibland i helt nya branscher och människorsom går samman och finner helt nya lösningar för sinbarnomsorg, äldreomsorg, skola ochfritidsverksamhet. Detta sker i stridmot överheten i form av kommunala och statligamyndigheter. Det är ett nytt frisinne som bryter fram.Eldsjälar får med sig andra i sin tillit till den egnastyrkan och förmågan att förändra och förbättra försig själv, sina medmänniskor och sin bygd. För migkänns det mycket inspirerande att få arbeta vidaremed utvecklingsfrågorna från den här positionen iSveriges riksdag.Av politiska beslut som varit särskiltbetydelsefulla för byarnas utveckling vill jag nämnade förbättrade villkoren för nystartande av företag ochför småföretagare, glesbygdsstödet och den generellaskolpengen som gjort det möjligt för föräldrar attsjälva driva byskolor vidare.Fru talman! Genom alla år har skogsbruket utgjorten stor trygghet för många som bor i . Lågkonjunkturernas låga massavedspriser haralltid varit påfrestande då den s.k. nollzonen, därskogsbruket stannat av på grund av obefintliglönsamhet, utvidgats österut. Vissheten om enkommande högkonjunktur har gjort det möjligt attöverleva.Bilden har förändrats. De snabbt ökandetransportkostnaderna för massaveden och denökanden tillgången på råvara närmare industrierna vidkusten har börjat aktualisera nollzonsresonemangetäven under högkonjunkturer. Detta är ytterst allvarligtoch fordrar uppmärksamhet, inte minst från politiskthåll. Inte nog med att en stor råvarutillgång i form avklenvirke i västra kan bli outnyttjad,dessutom hotas den kanske viktigaste näringen iinlandet, nämligen sågverken och träindustrierna, avråvarubrist. För litet timmer kommer fram urskogarna om inte klenvirke kan avsättas medlönsamhet.Att i detta läge aktualisera nya generella avgifter iskogsbruket, som Socialdemokraterna gör, läggerytterligare sten på bördan. Nollzonen skulle vidgasoch bli ett faktum även under högkonjukturer. Sådanaavgifter måste enligt min uppfattning bestämt avvisas.I stället efterlyser jag initiativ som leder till attskogsindustrin gör massavedsförbrukandeinvesteringar i det norra inlandet därråvarutransporterna är det mest betungande bådeekonomiskt och miljömässigt. utmaning ivalrörelsen om en massaindustri med miljöprofil vidInlandsbanan liksom inlandskommunernasbiobränslesatsningar är sådana initiativ som jagsjälvfallet kommer att jobba vidare med och hoppas fåett brett stöd för. Men jag efterlyser flera initiativ.Skogsbruket är ett exempel på en traditionelllandsbygdsnäring som ger inkomster till mångamänniskor som bor i de mest utsatta delarna av vårtland. En utvecklad vidareförädling kan nu ge månganya arbetstillfällen.Den mänskliga fantasin räcker inte till för attförutsäga vilka nya näringar som kan komma attutvecklas och var de nya jobben kommer att finnas.Vem kunde bara gissa att en stor andelav SJ:s biljettförsäljning nu skulle skötas frånVilhelmina, och dessutom på det mest effektiva sätteti hela landet, eller att biluthyrning skulle skötasfrån eller att försäkringar i stor mängdskulle säljas från Tärnaby.Den moderna teletekniken har gjort detta möjligt.Det enda vi kan vara säkra på är att utvecklingenfortsätter och för med sig nya möjligheter att flyttaarbetena till människorna och inte tvärtom. Därmedfår kvaliteten i boendet, livsmiljön i vid bemärkelse,allt större betydelse för människors val av bostadsort.Häri ligger chanser för hela Sverige.Mot bakgrund av vad jag här har sagt vill jag riktaen uppmaning till regeringen och Socialdemokraterna.Försämra inte villkoren för företagandet! Försvårainte nyanställningar i de små företagen genom attåterställa arbetsrättsregler! Bestraffa inte enskildamänniskor som vill satsa pengar och ta risker iföretagande genom återinförd dubbelbeskattning! Detär fel politik nu när chansen är stor att optimistiskasmåföretagare kraftfullt skall kunna minska denarbetslöshet som skapar så mycket personligt lidandeoch så stora svårigheter i samhället i stort. Gör det istället enklare att starta och driva företag!Anf. 67 ():Fru talman! står jag idenna talarstol och får framföra min och minasocialdemokratiska kamraters syn på hur vårtsamhälle skall se ut. Jag känner mig både lycklig ochstolt. Jag är lycklig över att få bo, leva och verka i ettland där demokrati och åsiktsfrihet råder. Jag är stoltöver att jag har blivit vald till detta uppdrag avsocialdemokraterna i Norrbotten.Norrbotten är alltså mitt hemlän, och är minhemstad. är ett län med fantastiskamöjligheter. Vi är 267 000 människor med kunnande,styrka och uthållighet på en yta av .