prot · GH09120 · 1994-06-08 00:00:00 — I den debatten framgick hurkrångligt och invecklat och kanske iblandinkonsekvent pensionssystemet var konstruerat.Kvinnorna har till synes varit gynnade i ATP-systemet enligt många av kritikerna till detreformerade pensionssystem som föreligger.Den s.k. 30/15-års-regeln ger viss rättvisa för denkvinna som först i mogen ålder kommer ut iarbetslivet. Tyvärr var detta tillräckligt för en såtilltagen ATP-pension att den verkligen räckte till.Många trodde att ATP-poängen skulle ge dentrygghet som man behövde på ålderns höst. Så hardock inte varit fallet.Jag har mött många äldre kvinnor som varit djuptbesvikna på den pension de erhållit. Det kännsdärför främmande att några företrädare förpolitiska kvinnoförbund så tveklöst slår vakt om ettsystem som så gravt missgynnat så många kvinnormed låga inkomster. Tvärtom har kvinnor medhöga inkomster gynnats av nuvarandepensionssystem. Visst unnar vi dessa derasförmåner, men vi från vill hellre fördelakrympande förmåner till dem som bäst behöverdem. Dessa kvinnor med låg pensionsrätt har ävenlåga avtalspensioner. Centerkvinnorna har insettdetta och hälsar med tillfredsställelse attgrundtrygghetstanken nu finns med i detreformerade pensionssystemet.Den effekt de särskilda skattereglerna gav i ochmed att tilläggspensioneringen utbetalades harockså chockat många låginkomsttagare sompensionärer. Plötsligt fick de också betala avgifterpå tjänster som den med bara folkpension ochpensionstillskott inte behövde betala. I stort vartilläggspensioneringen till ondo för denna grupp avkvinnor med deltidstjänster och iarbetslivet. Dessa lever tyvärr ibland på gränsen tillexistensminimum. Deras situation kommer attförbättras när garantipensionen genomförs.Centern insåg detta och ville i ett nyttpensionssystem slippa denna effekt för justgruppen kvinnor med deltidstjänster och där vårdav barn och anhöriga begränsatförvärvsarbetstiden.Vårdåren kunde räknas som del av pensionsåldern,de 30 åren, tack vare agerande i dentidigare ickesocialistiska regeringen . Tyvärr har det inte varit möjligt atttillgodoräkna sig dessa vårdår retroaktivt. Centernhar motionerat för att öppna dennamöjlighet.De särskilda skatteregler som omfattarpensionerna skapar marginaleffekter. Detta harvarit särskilt märkbart på ränteinkomster som enpensionär erhåller. Även detta drabbade mångagånger kvinnor svårt. De hade ofta fått sälja detgemensamma huset när maken gått bort och orkeninte funnits att sköta huset. Då innebarskattereglerna en mycket hög beskattning på dessaränteinkomster. Dessa förhållanden har ävenCenterpartiet, främst genom på sintid, framfört, och vi lyckades delvislösa problemen.Herr talman! Diskussionen rörande uthålligheten idagens pensionssystem böljar fram och tillbaka. Ibörjan av 80-talet framfördes oron att AP-fondernasnart skulle vara tömda. Samma budskap förs frami dag, vilket givetvis är helt befogat närtillväxten är så låg och antalet pensionärer ökar.Pensionsarbetsgruppen anser att det finns enuthållighet i AP-fonderna som räcker underövergångstiden och infasningen av det kommandepensionssystemet.Naturligtsvis ser vi gärna att tillväxten ökar för attge stabilitet. är vi på god väg mot detta med deåtgärder som den nuvarande regeringen hargenomfört. Pensionen kommer att följakostnadsutvecklingen på ett mera nära sätt iframtiden. Blir tillväxten god ökar pensionen, ominte så minskar den.Centern hade alla dessa förhållanden klara för signär vår grupp tog sig an uppgiften att presentera etträttvist förslag med en grundtrygghet ipensionerna. Sammanförande av de olka inslagen ipensionssystemet skulle förbilliga och förenkla.Det är klart att det förslag vi skall ta ställningtill inte på alla punkter sammanfaller med Centernsgrundtrygghetsförslag inom pensionssystemet, meni stort överensstämmer det.Vi får nu en garantipension lika för alla. Vi sloparpensionstillskott och särskilda skatteregler. Vi fårmöjlighet att dela pensionsinkomsten mellanmakar som ett skydd för den part som har lägreinkomst, men kanske ger mera av sin arbetstid i detgemensamma hemmet. Vi får möjlighet att räknainkomst för vårdarbete med barnen. Vårdåren kannu plötsligt räknas även retroaktivt.Låginkomsttagare kommer inte att invaggas i en troatt den framtida pensionen bli så hög att de kan levamycket gott på den. Genom att få besked varje årkan man på ett bättre sätt följa pensionensutveckling. Studietiden kan tillerkännas inkomstersom ger pensionsrätt, vilket vi har drivit frånCenterns sida. Även detta kommer att utredasytterligare.Genom premiereservsystemet kan man själv styraöver delar av avgifterna. finns detkommunala bostadstillägget utanförpensionssystemet. Vi hade från sida velatha det med i pensionen. Tyvärr visade det sig intemöjligt. I stället får vi ett bostadstillägg tillpensionärer . Det är statligt och medviss möjlighet för enskilda kommuner att undernågra år ge högre tillägg.Förslaget till ett reformerat pensionssystem är enkompromiss där de stora partierna som medverkatär överens. I arbetsgruppen och utredningen ärman ense om tagen. Detta är viktigt. Ett såomfattande förändringsarbete måste hålla övermånga år. Vi kan inte utsätta oss för snabbaförändringar oavsett riksdagsmajoritet.Det är därför med stor glädje jag kan notera att vifrån utskottets sida varit ense om den framtidapensionsåldern. Den skall vara och därutöverflexibel. Genom att delpensionen trappas ut ursystemet behövs möjligheter att även kunnapensioneras utan att avekonomiska skäl tvingas avstå. Tyvärr visar det sigatt garantipensionen inte i alla fall uppnås, och dåär förtida uttag ej möjligt. Detta måste naturligtvislösas, och utskottet hänskjuter även den frågan tillvidare behandling.Herr talman! Jag vill med detta uttryckaCenterpartiets glädje över att vi nu kan fatta besluti frågan om ett reformerat pensionssystem. Mycketåterstår att utreda, och lagen skall utvecklas ochförhoppningsvis kunna antas så att förslaget kanträda i kraft den 1 januari 1996.Jag vill också med några ord beröra betänkandeSfU26, som behandlar delpensionens förändring.Vi har i utskottet sammanjämkat vårauppfattningar till ett enhetligt förslag. Det tror jagär ett lyckligt beslut. Med avseende på det nyapensionssystemet kommer delpensionensavtrappning också kunna att accepteras av en bredallmänhet när vi nu får en flexibel pensionsålder.Även i detta betänkande slår vi fast attpensionsåldern skall vara 65 år.Jag vill med detta yrka bifall till utskottetshemställan beträffande dessa betänkanden samtavslag på reservationerna och meningsyttringarna.Anf. 15 ():Herr talman! Visst känns det litet historiskt att vinu är på väg att besluta om ett till stora delar nyttlångsiktigt ålderspensionssystem, detta främst föratt ett allmänt pensionssystem är en mycket viktigkomponent i en välfärdsstat sådan som vår.Närmare var fjärde person har helt eller delvis sinförsörjning från pensionssystemet. Bakomförslaget finns en för en fråga som denna unik bredpolitisk enighet, där av riksdagensledamöter står bakom förslaget.Det sistnämnda är ett av skälen till att våga hoppasatt systemet skall kunna vara stabilt för lång tidframöver. Vi har i Pensionsarbetsgruppen arbetatmed tidsperspektivet 30--. Detta är av stor viktför vårt lands ekonomiska framtid och för deenskilda människornas möjlighet att beträffandepensionen på lång sikt kunna förutse, välja ochplanera sin framtid.En annan faktor som stärker hoppet om attsystemet är autonomt ärremissyttrandena från tunga remissinstanser. Visstfinns det i de allra flesta krav på en annanutformning i enskilda frågor. Inte sällan är detemellertid så att ett antal yttranden vill ha ändringåt ett håll, och en annan grupp yttranden åt raktmotsatt håll. I det väsentliga, i grundprincipernahar det emellertid varit en överraskandegod uppslutning.Pensionsförslaget är ju i hög grad konstruerat föratt vara långsiktigt stabilt. Nämnas skallkopplingen mellan livsinkomsten och pensionen,följsamhetsindexeringen till samhällsekonominsamt följsamhet till demografiska förändringar,t.ex. förändringar i medellivslängd.Men detta att skapa förutsättningar för ett på långsikt robust och stabilt pensionssystem kräver vissaoffer. Man måste exempelvis undvika att göraundantag från regeln att livsinkomsten skall gepensionsunderlaget.Vi har gjort undantag endast i några för storabefolkningsgrupper viktiga situationer underlivsloppet, främst garantipensionen somgrundtrygghet, samt pensionsrätt för barnår,värnplikt och i viss mån studier.Det betyder att ett antal mindre grupper medspeciella förhållanden inte har kunnat beaktas medsärregler. torde ofta andra socialatrygghetssystem, lönenivåer etc. anpassas tillpensionssystemet i den mån förhållandet upplevssom uppenbart orättvist. Men det kan blibekymmer framför allt under en övergångstid.Varför går det inte att göra undantag för ett antalmindre särgrupper i ett allmänt pensionssystemmed krav på långsiktigt stabilitet? Bl.a. därför attolika gruppers förhållanden ofta förändras medtiden, och värderingarna om rättvisa och orättvisa iolika gruppers situation skiftar.Med andra ord måste särlösningar ofta korrigerasmed åren genom ingrepp av politikerna. Då är mansnart ute på djupt vatten. Ett ingrepp ger vanligensekundära effekter som ofta är svåra eller omöjligaatt förutse. Dessa kräver i sin tur fler justeringar,ofta i andra regler. kan man t.ex. hamna ifelaktiga fördelningseffekter.Men det är givetvis viktigt att särgrupper får rimligapensionslösningar. Det finns ju numera en uppsjöav olika privata försäkringar som kan skräddarsysför att komplettera det allmänna pensionssystemet.Det är angeläget att avtalsförsäkringarna anpassastill det nya pensionssystemet så att de ihuvuddragen blir kongruenta, drar åt samma hålloch ger en god trygghet som upplevs som rättvis.Enligt uppgift är arbetet med detta redan på gång.En alldeles speciell särgrupp i det härsammanhanget är de som arbetar för solidaritets-och biståndsorganisationerna. Dessa har som förkortasBIFO. Dessa människor har ofta mycket låga lönerför det, ur mänsklig synpunkt, synnerligen viktigaarbete de utför i . De får numera intevara folkbokförda i under utlandsarbetet,vilket minskar deras möjlighet att få fullgarantipension.Förutom att huvudmännen borde ordnaförsäkringsskydd, t.ex. enligt någon skräddarsyddavtalsförsäkringsmodell, kan det kanske varamöjligt att ta upp deras situation i det fortsattagenomförandearbetet med det reformeradepensionssystemet. Man skulle kunna överväga omde nuvarande begreppen försäkringslön respektiveATP-förbindelse kan överföras i någon form till detnya pensionssystemet.Herr talman! Vi i kds tror på förslaget tillreformerat pensionssystem. Vi är i allt väsentligtnöjda med förslaget. Det är ju en kompromissmellan de fem partier som står bakom. Alla fem harfått ge och ta. Det är inte minst viktigt för osskristdemokrater att det nya pensionssystemetuppvärderar hemarbetet och stärker kvinnornastrygghet. Här vill jag nämna barnaåren, som ävenfadern har tillträde till, och frivillig pensionsdelningmellan makar.Vidare finns det ett förslag om att privatapensionsförsäkringar i regel bör ingå i bodelningenefter äktenskapsskillnad, som skedde före 1988.Andra former av pensionsrättigheter, t.ex.tjänstepension från avtalspensionering, skalljämkningsvis i skäliga fall kunna beaktas vid enbodelning efter en skiljsmässa. En särskildutredningsman skall föreslå förändringar iäktenskapsbalken.Som företrädare för ett av de partier som arbetatför de nämnda familjepolitiska pensionsinslagenkänns det även för mig mycket tillfredsställande attvid ett annat tillfälle kunna berätta för fru talmanIngegerd att talmannens förslag frånbörjan av 60-talet -- då givetvis i egenskap avpartipolitiker -- om ATP-poäng för vård av egnabarn samt giftorätt i ATP-poäng nu efter voteringenäntligen är i hamn. Det sker dock i en lätt förändradskepnad för att passa det nya pensionssystemet.Även i vårt parti har dessa frågor ståttpå kravlistan.Vänsterpartiets ledare har gått utmed vallöften som bl.a. innebär ett återställande avflera socialförsäkringar till vad de en gång var närde var som generösast, om jag har förståtttidningarna rätt. Ett annat pensionssystem än dethär föreslagna är ett krav för att göra upp medSocialdemokraterna om det skulle bli envänsterseger i valet. har ju berättaten hel del om det.Nu tror inte jag att det blir en vänsterseger, menskulle det bli det och om krav stårfast lär det inte bli något samregerande. Det är minprognos. Jag upplever nämligen att de fem partiersom står bakom pensionsuppgörelsen, således ävenSocialdemokraterna, är fast beslutna att genomföraden i den form som propositionen och betänkandetbeskriver. Därför tror jag också att det kommer attlyckas att enas kring de delvis ännu öppna frågorna,varav flera är viktiga, som den planeradegenomförandegruppen och experter skallslutbehandla.Herr talman! Det är viktigt att så kan ske i enighetför att positivt bidra till vårt landsekonomiska framtid liksom för människornastrygghet och tillit för kommande tid.Anf. 16 () replik:Herr talman! I våra motioner och i vår valplattformsäger vi att vi vill återställa nivåerna iarbetslöshetsförsäkringen, föräldraförsäkringenoch sjukförsäkringen för långtidssjukskrivna från70 % till . Det har att göra med att vi förordararbetslinjen. Vi anser att det är de delar avsocialförsäkringen som befrämjar arbetslinjen somvi måste prioritera.Pontus räknar upp grunderna i det nyapensionssystemet som alla är överens om. Vi ärockså överens om vi skall ha en följsamhet tillsamhällsekonomin. Det är fullt möjligt att göraäven vårt förslag följsamhetsindexerat. Det somskiljer oss är livsinkomstprincipen ställd mot ettsystem där man räknar av arbetslivet.Vi är också överens om att vi skall hagarantipensionen. Vi anser dock att den bör höjasnågot för att inte alltför stora grupper skall varatvungna att kompensera med socialbidrag. Det somdå skiljer livsinkomstprincipen från vårt förslag äralla de särlösningar som samtliga som varit uppe italarstolen har uttalat bekymmer över. säger nu att vi får tadet goda med det onda och inse att vi får en massagrupper i samhället som vi inte kan kompensera.Med vårt förslag skulle vi inte ha det bekymret.Anf. 17 () replik:Herr talman! Jag tog upp detta med valutspelet föratt illustrera att det kanske inte finns en riktigtaktuell politisk realism i förslagen. Det inslagetfinns även i er syn på hur pensionssystemet bör varakonstruerat. kan vi sannolikt inte klara detekonomiskt, även vi alla skulle vilja vara mergenerösa.Principerna i ert förslag, detta att ni övergerlivsinkomstprincipen, är en mycket viktig fråga idet hela. De flesta bitarna i ett pensionssystem ärmer eller mindre sammanvävda med varandra.Överger man livsinkomstprincipen och inför entrettioårsprincip för intjänandet kommer mycket avdet övriga att rubbas. Det upplevde vi ju också idiskussionerna i Pensionsarbetsgruppen.Vänsterpartiet hade en egen linje som medförde attdet ofta måste föras två parallella diskussioner.Det finns säkert många sätt att konstruera ettallmänt offentligt pensionssystem. Jag kan inte pånågot sätt säga att vårt system i alla stycken ärbättre. Men det är dock ett mycket genomtänktförslag. Vi har bearbetat olikaprinciper som har lett fram till det här förslaget. Jagtror på det. Att nu börja rubba en del avgrundvalarna vore synnerligen olyckligt. Jag trordessutom inte att det är realistiskt. Vi fem partiersom står bakom det här förslaget kommer att ståfast vid dessa principer.Anf. 18 () replik:Herr talman! Det handlar naturligtvis omsamhällsekonomi, men i den mån det har varitmöjligt för oss att få hjälp med att räkna på vårtförslag har vi inte funnit att det skulle varasamhällsekonomiskt dyrare. Detta vill jag nog attPontus i så fall verifierar bättre.Vänsterpartiet hade inte samma linje ipensionsarbetsgruppen. Jag kan bara beklaga att såinte var fallet. Vi var inte färdiga när det gällde huren modell kunde se ut för att fungera bäst imorgondagens samhälle.Man kan inte säga att detta är ett arbete som harkommit fram under ett mångårigt samarbete.Tvärtom har man haft alldeles för bråttom med attta fram systemet. Det har inte getts möjlighet att fåalla delar väl belysta.Anf. 19 () replik:Herr talman! Visst är det ett mångårigt arbete somligger bakom förslaget. Det råder ingen tvekan omatt Pensionsberedningens böcker och funderande,och inte minst remissyttrandena överPensionsberedningens förslag, har spelat stor rollför vårt vägval.Det är alldeles riktigt att det blev bråttom, framförallt på slutet. Det är klart markerat i bådepropositionen och utskottets betänkande att detäven finns frågor som delvis ännu inte är löst. Detär framför allt frågor av teknisk art men även någraandra frågor. Vi skall arbeta vidare med dessa.Men jag är övertygad om, inte minst efter att hahört litet historier bakom tidigarepensionsutredningar och pensionsförslag, att mannågon gång måste komma till skott. Man måstedriva fram ett förslag.Det är så många komponenter som ingår att man,när man har funnit en viss färdriktning som mantror på, skall göra det bästa av den och inte startaom från början igen med att ändra vissagrundprinciper.Anf. 20 ():Herr talman! ATP-reformen blev en viktig del avden svenska modellen. Det är ett trygghetssystemsom har rönt stor uppskattning och beundran iomvärlden. ATP är också fortfarande ettvälfungerande system som är en bra bas förframtidens pensioner.Reformen genomfördes i strid med de borgerligapartierna. Därför stod ett avskaffande av ATP-systemet högt på den borgerliga regeringensdagordning . Ett systemskifte påpensionsområdet förutskickades redan iregeringsdeklarationen och förutsattes vara klartefter för att beslut skullekunna fattas redan våren 1992.Tidsplanen har sedan justerats efter hand. Beslutetskulle dock fattas under innevarandemandatperiod. Detta är orsaken till att ärendet nuskall behandlas , en av avdetta . Det är också orsaken till att dennafråga som är så viktig för svenska folket fick enoacceptabelt kort remisstid. Vi fick påoss för att läsa in och kommentera ett 900-sidigtbetänkande. Det har också inneburit förbehandling i regering och utskott samt en orimligarbetssituation för medlemmarna i arbetsgruppen.Trots den korta tiden har det framkommit mångaviktiga synpunkter från remissinstanserna på detförslag som Pensionsarbetsgruppen har lagt fram.Många organisationer och enskilda har ocksålämnat synpunkter.Debatten om de framtida pensionerna tog extra fartnär förslaget om egenavgifter på kom . Debatten kommer att fortsätta fram tilldess att det avgörande beslutet om det reformeradepensionssystemet fattas. Ikraftträdandet harskjutits fram till , änvad Pensionsarbetsgruppen har föreslagit.Det beslut som skall fattas omfattar riktlinjerför ett nytt ålderspensionssystem. Efter attPensionsarbetsgruppens betänkande haderemissbehandlats föreslog regeringen avvikelserfrån arbetsgruppens förslag, och mångagrundläggande frågor skall beredas ytterligare. Fördenna beredning kommer regeringen att tillkalla ensärskild genomförandegrupp.Exempelvis har den viktiga frågan omfinansieringen inte lösts. Övergången frånarbetsgivaravgifter till egenavgifter har ifrågasatts.Det främsta motivet för egenavgifter är attpensionskostnaderna skall bli synliga. Ett stortavsnitt i propositionen avsätts för denna pedagogikför löntagare.Regeringen har tagit intryck av påpekandena attavgiftsväxlingen kan medföra komplikationer.Därför föreslås att frågan bereds vidare i samrådmed arbetsmarknadens parter.Arbetsgruppens förslag till växling frånarbetsgivaravgift till egenavgift skall diskuteras,och formerna för avgiftsuttaget skall vägas mot detsamlade finansieringsbehovet för sjuk- ocharbetsskadeförsäkringen, förtidspensionssystemetoch ålderspensionssystemet.En annan viktig fråga som man föreslår skallutredas vidare är hur mycket AP-fonderna kantillåtas minska utan risk för att samhällsekonominpåverkas. Regeringen föreslår en nettoöverföringfrån pensionssystemet till statsbudgeten. Storlekenpå denna överföring bör enligt propositionenavpassas så att en betryggande fondstyrka uppnåsinom fördelningssystemet. En regel förutsättsdärvid vara att fondstyrkan aldrig skall tillåtasunderstiga , dvs. utbetalning.Detta skall jämföras med fondstyrkan 1993 som var5,, dvs. mer än tio gånger större, och vilkenomfattade ett kapital på mer än 500 miljarderkronor.Varningar har framförts av bl.a.Riksförsäkringsverket för att avtrappningen av AP-fonden blir för stor. Den exakta växlingen avavgifter och betalningsansvar mellanålderspensionssystem, statsbudget och andrasocialförsäkringssystem skall därför bli föremål förfortsatt beredning.Hur pensionerna skall anpassas tillsamhällsutvecklingen skall också utredas vidare.Detta är den mest nödvändiga förändringen, menförändringen hade varit möjlig också inom detrådande pensionssystemet. Vilken norm som skallväljas för indexeringen och för tidpunkten förikraftträdandet får avgöras under den fortsattaberedningen liksom indexeringen avförtidspensioner och efterlevandeskydd.Jag tycker att det är mycket positivt att alla deviktiga besluten skjuts och att mandärmed, i enlighet med regeringen, får tid attdiskutera de alternativa förslag som har inkommitfrån remissinstanserna.I den motion som jag har undertecknat har vi tagitupp en del frågor som hänger samman med de nyaintjänandereglerna och de marginaleffekter somden nya grundpensionen medför.Den nya pensionen skall vara avgiftsbaserad istället för förmånsbaserad. Med dagenspensionssystem garanteras den försäkrade vid fullpension ett utfall motsvarande av lönenföre pensioneringen plus avtalspension sommotsvarar . Full pension erhålls efter30 års pensionsgrundande inkomst.I propositionen anges att det reformeradepensionssystemet skall ge en pension som utgörsamma andel av inkomsterna underförvärvsperioden som dagens system ger. Detta gårinte att jämföra med pensionsnivån med nuvarandepensionssystem. Därför är det välgörande attsocialförsäkringsutskottet konstaterar att manmåste räkna med att pensionsbeloppen i det nyasystemet genomsnittligt kommer att ligga på enlägre nivå.Om man vill ändra på ett pensionssystem medanledning av att pensionärerna får för stor del avkonsumtionsutrymmet, i förhållande till deförvärvsarbetande, är det väl helt naturligt attpensionerna blir lägre.Skall man få samma pension som med dagenssystem, får man räkna med att arbeta längre --. Detta kommer att drabba kvinnornahårdast. De får lägre pensioner med det nyasystemet. Detta framgår inte av arbetsgruppensförslag, såvida man inte läser Ann-CharlotteStåhlbergs redovisning i tabellerna i slutet avbetänkandets bilaga B.Med de nuvarande intjänandereglerna skullekvinnorna ha kunnat få samma pension sommännen. Över huvud taget har budskapet underhela pensionsdebatten varit att alla får högrepensioner med det nya förslaget, särskilt om mankan arbeta tills man blir och då har arbetat i55 år.Vi har krävt en analys av pensionsförslaget urjämställdhetssynpunkt. Socialförsäkringsutskottetanser inte att detta behov är påkallat. Man anser attdet är viktigt att det nya pensionssystemet intemissgynnar kvinnor, men anser man attregeringens förslag innebär en rimlig avvägning idetta hänseende. Menar man att graden avmissgynnande är acceptabel?En brasklapp har lagts in i slutet: ''Det är emellertidviktigt att man följer utvecklingen frånjämställdhetssynpunkt under införandefasen. ''Detta är i och för sig positivt.Vi fattade beslut om en jämställdhetsanalys av allaviktiga beslut i dennakammare. Kvinnornas intresse för pensionsfråganär väckt. De kommer att hålla ögonen på denfortsatta utvecklingen, och jag är en av dem.Vi har också tittat på hur marginaleffekternakommer att slå med det nyagarantipensionssystemet. Det visar sig att allt fler ivanliga inkomstlägen får mindre ut av de pengarsom satsats i pensionssystemet. I det nya systemetfår de som har en så liten lön, att de till huvuddelenär beroende av någon annan för sin försörjning, ennågot högre pension än .