prot · GH0953 · 1994-01-18 00:00:00 — Bl.a. kommerTelestyrelsen i samband med sin prövning avteletillstånd att undersöka hur bestämmelser skallutformas beträffande begränsningar avnummerpresentation.När det gäller frågan om inspelning av larmsamtalhar regeringen meddelat särskilt tillståndtill . Enligt vad jag erfarit avSOS Alarmering spelas endast nödanrop in, vilketinnebär att en inspelning avbryts innan denuppringande kopplas över till t.ex. jourhavandepräst. Någon inspelning av dessa samtal skersåledes inte.Jag vill i detta sammanhang framhålla att desvenska SOS-operatörerna är bundna avtystnadsplikt genom lagen om verksamhet hos vissaregionala alarmeringscentraler (SFS 2982:1104).Anf. 162 ():Herr talman! Låt mig tacka statsrådet för svaret påen fråga vi har diskuterat tidigare. Det handlaregentligen om två problem. Det ena är när manakut behöver larma polis eller brandkår. Där ser jaginget problem med att den uppringandes nummerkommer upp på displayen. Det är en fördel.Då vet man säkert i vilket område som något harinträffat.Det andra problemet är när människor råkar i krisoch söker jourhavande präst eller kurator för ettmycket integritetskänsligt samtal som de vill föraanonymt. Egentligen är det litet tokigt att vi harsamma nummer för dessa två olika situationer. Desom söker jourhavande präst osv. tänker knappastut i förväg att de skall avstå från tjänsten att få uppsitt nummer på displayen. Jag tror inte att manplanerar sitt liv så.Det är ju rimligt i så fall att de som utreder dessafrågor uppmärksammas på problemet och på att detegentligen borde vara två olika nummerserier.Hur ser statsrådet på möjligheten att sära de här tvåfrågorna från varandra?Anf. 163 Kommunikationsminister ():Herr talman! Den möjligheten är naturligtvisväldigt god. Ett alternativ som har diskuterats är attnumret 112 reserveras för akuta nödsituationer,såsom polis, brandkår och ambulans, medan90 000-numret behålls för den typ av tjänster somBarbro talar om. Detta är en fråga somnaturligtvis kommer att avgöras i en dialog meddem som arbetar inom den här sektorn.Möjligheten att slippa få sitt nummer visat är någotsom inte bara gäller sådana här situationer utanöver huvud taget när man ringer upp en annanabonnent, någon myndighet eller liknande. Denhär möjligheten har funnits, men har ändasedan förra våren skjutit upp introduktionen,eftersom man inte tekniskt har kunnat lösaproblemet med att ge abonnenterna rätt attbegränsa presentationen. Det är inte fullt klart närde här problemen kommer att vara helt lösta.Jag vill ändå som ett svar på den delen av BarbroWesterholms fråga säga att det är fullt möjligt attgöra en uppdelning. Det handlar om att hitta ettnummer som är så känt att människor automatisktkommer att tänka på det eller har det lätttillgängligt. Utan tvivel är det gamla 90 000-numreti alla fall i vårt land ett sådant nummer.Anf. 164 ():Herr talman! Jag hoppas då att en sådan här fråga,som kan tyckas liten och udda och som drabbar enliten grupp människor som har problem av en sortsom beslutsfattare sällan kommer i närheten av,ändå får en hög prioritet i förhandlingarna inomEG, , osv. Beslutsfattare är ju somregel väldigt friska och hamnar sällan själva ikrissituationer. Kanske har de därför svårt attkänna inkännande empati med människor i ensådan här situation.Jag hoppas alltså att den här debatten och den vihade tidigare lyfter upp frågan, så att den kommermed i diskussionerna både i och i EG-sammanhang.Överläggningen var härmed avslutad.24 § Svar på fråga 1993/94:301 om avbrott iteleförbindelsernaAnf. 165 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig om jagavser att ta några initiativ med anledning av långaavbrott av teleförbindelserna på en del håll pålandsbygden.Längre teleavbrott av den omfattning som BengtHurtig redovisat är inte kända, enligt vad jag harerfarit av . Ett antal mindre teleavbrottkan naturligtvis ha förekommit i samband medkraftigt snöoväder, men dessa har i så fall åtgärdatsskyndsamt. Det åligger såsomtillsynsmyndighet att kontrollera teleoperatörernaoch vidta åtgärder i fall där så krävs.Telestyrelsens uppgift är att bevaka att detelepolitiska målen uppfylls. Detta innebär bl.a. attTelestyrelsen, genom utformande av tillstånd medsamtliga operatörer, skall se till att alla från sinstadigvarande bostad eller sitt fastaverksamhetsställe skall ges möjlighet att utnyttjatelefonitjänster samt att en fullgod service ochkvalitet upprätthålls.Anf. 166 ():Herr talman! Jag tackar kommunikationsministernför svaret.Jag tycker kanske att det är litet märkligt att maninte på läser tidningar och informerar sigom vad som händer. Sådana här rapporter har juförekommit i pressen i glesbygden.Jag har ett exempel på en sådan rapport med mig.Det är där ett par som klagar på att en hel by harväntat på telefonförbindelser , alltså tvåveckor och . Man kan ju tycka att någonfrån i ett sådant här läge skulle kunna åka tillbyn med en yuppienalle, en mobiltelefon. Dettahar man tydligen gjort, men mobiltelefonen varberoende av ström, en ackumulator, och det gjordeatt man inte kunde använda den, eftersom manockså hade strömavbrott. Dessutom hade man ibyn inte kunnat ringa och klaga på att strömmenförsvann, eftersom telefonen inte fungerade.Det här är ju inte de enda problem som uppstår,utan också i samband med sjukdom, brand ochliknande har teleförbindelserna varit enförutsättning för att man skall kunna lösaproblemen.Jag tycker därför att det är bra attkommunikationsministern har tagit kontakt medTelia. Men sådant här har faktiskt förekommit, ochTelias folk säger själva att man inte har haft råd ochtid att ersätta blank trådförbindelse med kabel elleratt bygga ut radiolänkförbindelser i denutsträckning som skulle ha behövts för att lösa dehär problemen. Jag tycker att det vore lämpligt attkommunikationsministern tog kontakt en gång tilloch påpekade att det trots allt har rapporterats imedierna om de här fallen som intekänner till.Anf. 167 Kommunikationsminister ():Herr talman! Det här är ett exempel på hur sårbartvårt samhälle är. Jag tror att de problem som harförekommit med strömförsörjningen har varitstörre än de problem som har förekommit påtelesidan. Det beror bl.a. på att kabel undan förundan grävs ner och på så vis görs mindre känsligför vädrets makter. Det här gäller beslut ominvesteringar som fattas på regional nivå, och manför där en dialog med användare för att få reda påhur stora behoven är att förbättra säkerheten bl.a.i just detta avseende.Jag beklagar att man inte hade de här uppgifternapå , men jag är mycket tacksam om jag kan fådem av , så att jag kan vidarebefordradem till vårt fina telekommunikationsföretag.Anf. 168 ():Herr talman! Jag tackar för det. Jag skall skaffa enkopia och skicka över tillkommunikationsministern redan i morgon.Överläggningen var härmed avslutad.25 § Svar på fråga 1993/94:265 om alternativuppvärmning av bostäderAnf. 169 Näringsminister ():Herr talman! har frågatmiljöministern vilka åtgärder som planeras för attöka energisparandet och omställningen tillförnybara energislag vad gäller uppvärmning avbostäder.Ansvaret inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på frågan.I 1991 års energipolitiska beslut, som grundades påden s.k. energiöverenskommelsen, slogs fast attlandets elförsörjning skall tryggas genom ettenergisystem som i största möjliga utsträckninggrundas på varaktiga, helst inhemska och förnybaraenergikällor samt en effektiv energihushållning.Riksdagens beslut innefattade också flerårigastödprogram, som innebär en kraftfull stimulans tillomställning och utveckling av energisystemet.Genom programmen kan stöd lämnas tillkraftvärmeproduktion med biobränslen. Vidarekan stöd lämnas för investeringar i vindkraftverkoch anläggningar för utnyttjande av solvärme. Förstödsystemet anvisades totalt 1 300 miljoner kronoratt fördelas under en femårsperiod.Även ett program för effektivare energianvändninginfördes med en total medelsram på 965 miljonerkronor . I programmet ingår bl.a. statligtstöd till teknikupphandling och introduktion avenergieffektiv teknik, vilket är det dominerandeinslaget i programmet. Detta stöd avsågursprungligen en femårsperiod, men riksdagenbeslutade om en förlängning med två årinom en oförändrad anslagsram på 750 miljonerkronor. Programmet innehåller även ett stöd tillenergieffektiva pilot- ochdemonstrationsanläggningar i lokaler och bostäderpå . Detta stöd har till syfte attinitiera, samordna och stödja arbete meddemonstration av energieffektiv teknik i lokaleroch bostäder.Av denna sammanfattande redovisning av deenergipolitiska programmen framgår att betydandedelar avser energiteknik för uppvärmning i lokaleroch bostäder.Närings- och teknikutvecklingsverket, ,har regeringens uppdrag att utvärderaprogrammen och redovisa resultatet avutvärderingen till regeringen. En redogörelse förNUTEK:s senaste utvärdering har lämnatsi budgetpropositionen. Regeringen drar där denslutsatsen att programmen löper i stort sett somplanerat och att resultaten så här långt synesmotsvara de mål som låg till grund årsenergipolitiska beslut.Anf. 170 ():Herr talman! Först vill jag tacka näringsministernför svaret, som innehåller en hel del positiva saker.Bakgrunden till min fråga är den att jag tycker att ien tid med hög arbetslöshet kunde kanske fleråtgärder vidtas inom just sektorn förenergiomställning och därmed stimuleraarbetsmarknad och industri.Det är nu mer än sedan somkärnkraftsomröstningen hölls, och den gav ju tillresultat att kärnkraften skall avvecklas. Man kan havilka åsikter som helst om att kärnkraften skallavvecklas, men folkomröstningen bör ju ändåbeaktas. Det är ju också inriktningen påenergipolitiken.Näringsministern pekar i sitt svar också på attelförsörjningen i största möjliga utsträckning skallgrundas på inhemska och förnybara energikällorsamt energihushållning. Detta framgår även avbudgetpropositionen. Jag undrar om det inte justnu hade varit läge för att snabba på åtminstone enliten del av omställningen genom att ytterligarestimulera alternativa uppvärmningsformer avbostäder, kanske i första hand villor och liknande.Jag vill komplettera min fråga till näringsministern.När vi nu har så hög arbetslöshet, speciellt inombyggsektorn, skulle det då inte vara lämpligt attstimulera övergång till bostadsuppvärmning medförnybara energikällor -- av typen modern, effektivoch miljövänlig förbränningsteknik förvedeldning -- liksom övergång till energisnålauppvärmningsformer, t.ex. värmepumpar?Anf. 171 Näringsminister ():Herr talman! Arbetet inom det program sombeslutades har pågått tid.Vi kan nu delvis utvärdera resultatet. Våruppfattning är att tidsramen för arbetetinom programmet är för snävt tilltagen. Därav denutökning av tiden som gjorts för vissa delar avprogrammet för att pengarna skall komma tilleffektiv användning.Det gäller att inte bara investera i befintlig teknik.Man måste också klara teknikutvecklingen så verkligen får såväl energieffektiv somkostnadseffektiv teknik. Vår bedömning är såledesatt den ram för de medel vi investerar i denhär typen av tekniker är rimlig.Det kan naturligtvis alltid diskuteras om man skallöka eller minska ramen. Men vi gör bedömningenatt denna teknikutveckling behövs för att verkligenfå rätt teknik vartefter förändringar i systemet görs.Anf. 172 ():Herr talman! Jag hade förväntat mig att denskattereduktion för byggnadsarbeten vidreparationer och förnyelse av bostäder som ärbeslutad och som gäller -- och som kan geskattereduktion -- även skulle haomfattat bostäders uppvärmningsutrustning. Menså tycks enligt vad jag erfarit inte vara fallet. Enligten promemoria från skatteförvaltningen ingår inteinstallation av värmepanna i underlaget förskattereduktion, och inte heller t.ex. borrning förjordvärme.Näringsidkare har ställt sig frågande inför att dettainte har funnits med i sammanhanget. Jag vill fråganäringsministern: det inte varit ett utmärkttillfälle att slå flera flugor i en smäll att genomskattereduktion dels minska arbetslösheten, delsreducera miljöförstöringen, och dels minskaenergiåtgången?Anf. 173 Näringsminister ():Herr talman! Jag tror att den övergång tillalternativa och förnybara energikällor som ägerrum framför allt gäller fjärrvärmen. Vi har dären mycket kraftig ökning avbiobränsleanvändningen. Till följd av deförändringar i beskattningen som har skettkonkurrerar biobränslena därmed ut många av defasta bränslena.När det gäller den direkta frågan om arbetsinsatsenvid underhållsarbeten skulle kunna gälla den härtypen av installationer, gjorde man denbedömningen att det vore riktigt att i ställetkoncentrera instatserna till fysiska arbeten somsysselsätter mycket personal. Jag medger gärna attdet finns anledning att följa utvecklingen i och medatt en del av resultaten inte verkar vara fullt så braur sysselsättningssynpunkt som vi hade hoppats pånär beslutet fattades i föregående år.Anf. 174 ():Herr talman! Jag tackar för det svaret. Jag hoppasatt näringsministern också beaktar minasynpunkter om utbyte av värmesystem. Jag förståratt det inte finns planer på någraytterligare stimulansåtgärder.Överläggningen var härmed avslutad.26 § Svar på fråga 1993/94:276 om marktillhörig Domän ABAnf. 175 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen kommer att undanta vissa arealer somför närvarande tillhör , och som kananvändas vid framtida reservatsbildningar, innanden planerade skogskoncernen mellan ,och bildas.Jag har här i kammaren den 16 november 1993svarat på en fråga från medsamma innebörd. Jag kan därför bara upprepa vadjag då svarade.Riktlinjerna för de markområden med särskildanaturvärden som ägs av återfinns iavtalet om bolagisering av mellansvenska staten och av den 30 juni 1992och som i sin tur bygger på riksdagsbeslutet medanledning av regeringens proposition 1991/92:134om överföring av verksamheten vid Domänverkettill aktiebolagsform. Riktlinjerna innebär bl.a. attde mest värdefulla naturvårdsområdena ligger kvarhos staten. Även mark med särskilda naturvärdensom ägs av regleras ibolagiseringsavtalet. Riktlinjerna ibolagiseringsavtalet gäller även efter bildandet avden nya skogskoncernen.Jag ser därför ingen anledning för regeringen attmedverka till att vissa markområden med specifikanaturvärden undantas före ett samgående då dettaredan finns reglerat.Anf. 176 ():Herr talman! Jag ber att få tacka näringsministernför svaret.Som näringsministern mycket väl känner till harregeringen inom miljöområdet lagt fram olikapropositioner som rikdagen har ställt sig bakom. Ipropositionen En ny skogspolitik talas det om atten nivå på av den produktiva skogsmarkennedan skogsodlingsgränsen är en nödvändigavsättning för att stärka skyddet av den biologiskamångfalden. är den något över0,. Målet är alltså en nära tio gånger så storavsättning. Det finns också forskare som har nämntsiffran av skogsmarken nedanförskogsodlingsgränsen.Vid årsskiftet slogs och ihop.Staten är fortfarande till 100 > e% ägare till det nyabolaget. Men fortsättningen blir förmodligen ettsammangående med , som staten förnärvarande äger till . NCB har ungefär 70 000aktieägare. Staten blir sedan, enligtnäringsministerns önskemål, i ett helt nytt bolagmajoritetsägare . Men det kommer ocksåatt finnas en mängd andra aktieägare efter enkommande utförsäljning av aktier under våren.Jag vill nu fråga näringsministern: min uppfattning att ytterligareskogsmark bör avsättas som reservat för att stärkaskyddet av den biologiska mångfalden? Hur bördenna avsättning i så fall ske?Anf. 177 Näringsminister ():Herr talman! Först vill jag mycket klart markera attdet är en väldig skillnad mellan ochDomän AB. av all mark som fanns iDomänverket stannade kvar i statens ägo. Den gicköver till , Naturvårdsfonden ochtill kulturförvaltningarna. avden produktiva skogsmarken gick till har även startat med ekologiskabokslut . Det har självt gjortbetydande avsättningar. Man anser att det ärkommersiellt utomordentligt intressant att göraavsättningar för att bevara den biologiskamångfalden.Jag har ingen annan uppfattning än att demålsättningar som har uppsatts självfalletskall uppnås. Det kommer man att göra på såvälDomän AB:s mark, mark som påprivata skogsägares mark. Det gäller oavsett vemsom är ägare. Det finns ett allmänt och generelltansvar, och detta ligger självfallet i hela riketsintresse.Anf. 178 ():Herr talman! Jag tycker att näringsministern härskall ta chansen att rätta till den tidigareregeringens försummelser. Här gäller det som jagser det att undanta statlig skogsmark innan det blirför sent.Den bästa möjligheten är att ta undan arealer isödra och och i Norrlandskustland, eftersom behovet av reservatsbildningardär är störst. En del av arealerna kan direktutnyttjas till reservatsbildningar, och andra kananvändas som bytesmark mot privata skogsägaresmark vid kommande avsättningar till reservat.Jag tycker att detta skulle vara en smidig lösning.Att börja fundera på detta framåtsommaren, när det nya aktiebolagetförhoppningsvis är färdigbildat, ställer till enmängd ekonomiska och administrativa svårigheterför staten. Varför är inte näringsministern bereddatt fundera på den modell som jag här harredovisat?Anf. 179 Näringsminister ():Herr talman! Bildandet av föregicks avmycket ingående diskussioner med bådeMiljödepartementet och Kulturdepartementet.Varje enskild fastighet granskades i detalj. I detnärmaste av marken kvarstannade i statensägo i och i Naturvårdsfonden.Därmed har väldiga arealer tagits bort. Det äregentligen de mest produktiva markerna som ingåri Domän AB.Jag delar uppfattningen att det självfallet skallgöras tillräckliga reservatsbildningar, och detkommer att göras. Det måste tas ansvar för attdessa reservat inte bara skall ligga där Domän harhaft sina marker. Reservat måste finnas över precishela landet. Det måste nämligen finnas lämpligaskyddade områden.Efter en omfattande miljöprövning har Domän ABfått den mark som det är rimligt att man skallbedriva produktivt skogsbruk på. Den resterandedelen, , har lämnats utanför.Anf. 180 ():Herr talman! Näringsministern använder sig nu aven sifferexercis som är något egendomlig. Den allrastörsta delen, som näringsministern nämner, liggeri inland. Det innebär att harmöjlighet att avsätta skog både förreservatsbildningar och för markbyten i södra ochmellersta . Jag tycker att även Norrlandskustland kan vara aktuellt i sammanhanget. Jag ärinte ensam om dessa tankegångar.Jag har här framför mig ett brev adresserat tillnäringsministern. Det är gemensamt undertecknatav och . I brevet sägs: ''Med tanke på demycket stora behov av ytterligare reservat somfinns vore det olyckligt om man från regeringenssida lät den planerade sammanslagningengenomföras utan att man undantagitbetydande arealer för naturvårdens behov. Ensådan överföring bör enkelt kunna genomförasgenom att man helt enkelt skriver ned värdet påDomän AB i relation till den mark som förs övertill . ''Jag frågar varför näringsministern inte vill lyssna pådessa synpunkter.Anf. 181 Näringsminister ():Herr talman! Jag upprepar ånyo att avmarken inte ingår i . Den dominerandedelen av den produktiva skogsmarken, som ingår iDomän AB, återfinns i ochVästerbottens inland. Det är för att försvarasysselsättningen i glesbygden som och in. Det är bara dessa företag tillsammans somkan försvara värdet på skogsmarken och därmedskogsbruket, sysselsättningen i glesbygden och dekustnära massabruken som har svårt att ensammaklara sin försörjning.Anf. 182 ():Herr talman! Det är givetvis viktigt medsysselsättningen. Det är vi helt överens om. Denkan man emellertid lösa på olika sätt.Näringsministern har hänvisat till ett avtalmellan svenska staten och som rörbolagiseringen av . I avtalet sägs --och det kanske är riktigt -- att överföring avtillgångar och skulder i princip bör ske till bokfördavärden. Jag har förstått att näringsministern sedankommer att arbeta för att det köps tillbaka till ettmarknadsmässigt pris. Det tycker jag är en mycketegendomlig form av överföring. Vi måste varaöverens om att de reservatsbildningar som kommeratt göras till största delen kommer attgöras i södra och och i Norrlandskustland.Anf. 183 Näringsminister ():Herr talman! Den nästan helt dominerande delenav Domän AB:s skogsinnehav ligger i inlandet iNorrbotten och i . Det finns ävenskogar söderut, framför allt på småländskahöglandet. av mark stannadeutanför. Det gjordes en direkt prövning av varjeenskild fastighet ur såväl miljö- somkulturintressen. Det gällde om fastigheterna skullegå till Naturvårdsfonden, gå som kulturfastighetereller om de kunde användas som produktivskogsmark.Herr talman! Jag gör bedömningen att den marksom har tillförts är den mark för vilkenprövningen avslutades så sent som arbete. Det är också man skall bedriva skogsbruk på med dethänsynstagande som såväl privata -- faktiskt i allsynnerhet privata -- som statliga bolag skall göra tillmiljön och ekologin i skogsbruket.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Svar på frågorna 1993/94: 281 och 284 omeldistributionen m.m.Anf. 184 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen är beredd att vidta åtgärder för ökaddriftsäkerhet i eldistributionen.Åke Carnerö har frågat försvarsministern om vilkaåtgärder regeringen är beredd att vidta för attminimera antalet elavbrott i samband med oväder.Ansvaret inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på fråga.Utgångspunkten för frågorna är den senaste tidensproblem med avbrott i eldistributionen i flera delarav landet i samband med häftiga snöoväder.Jag väljer att besvara frågorna i ett sammanhang.Jag vill inledningsvis framhålla att det svenskaelförsörjningssystemet har en internationellt setthög driftsäkerhet. Nätföretagen har, generellt sett,lagt ned ett omfattande arbete på en tekniskförnyelse och modernisering av ledningsnäten desenaste tio åren i syfte att successivt förbättradriftsäkerheten. Det är enligt min meningangeläget att detta arbete fortsätter med sammainriktning. Driftsäkerheten bedöms ha förbättratsunder även om ett antal elkundervarje år drabbas av elavbrott, särskilt , isamband med stormar eller kraftiga snöfall. Det ärviktigt att effekterna av dessa elavbrott kanminimeras så långt det är möjligt med hänsyn tillmiljö och ekonomi.Elavbrotten har och dennavinter varit svåra på grund av att det i de utsattaområdena fallit onormala mängder snö under korttid. Det är dock svårt att göra jämförelser dåväderförhållandena har skiftat kraftigt de senastetio åren. Den allmänna bedömningen är att dentotala omfattningen av elavbrott i inte harökat . saknasaktuell statistik över omfattningen av de senasteårens elavbrott.Jag vill i sammanhanget nämna att det är framförallt på de lokala näten som risken för avbrott, somorsakas av bl.a. snö och nedfallande träd, är störst.Det lokala elnätet består totalt av ca 350 000 kmledningar. Detta motsvarar cirka nio varv runtjorden. Det ligger därför i sakens natur attupprustningsarbetet av ledningsnätet tar tid.Eldistributören är enligt ellagen skyldig att levereraström för normala förbrukningsändamål till kunderinom sitt distributionsområde. Det är därför ocksådistributören som ansvarar för leveranssäkerhetengentemot sina kunder. Detta ansvar innefattar engod standard i elnäten samt vid elavbrottfelsökning, reparationer och återställande tillnormal drift. Det är inte bara eldistributörerna sombör ha ansvar för att planera och vidta nödvändigaåtgärder för att minska effekterna av långaelavbrott. Även starkt elberoende kunder bör vidtaåtgärder som ligger inom ramen för den egnaverksamheten för att minska skaderiskerna.Kommunerna bör ansvara för att det sker enberedskapsplanering för långa elavbrott.