prot · GH09102 · 1994-05-04 00:00:00 — Man kan inte gärnakomma närmare ett praktiskt handlande än attförsöka att se verkligheten som den är, samtidigtsom man tar vara på alla de kunskaper som finns.Bo Forslund, det är helt uppenbart att såvälförändringen när det gällerkraftvärmebeskattningen som framför alltschabloniseringen av skattekompensationen förvärmeleveranser till industrin ger en ökadanvändning av biobränsle. Jag tror inte att någonhär i kammaren är tveksam till att detta är enpositiv miljöeffekt. Därför blir det en positivsysselsättningseffekt och en positiv effekt påbytesbalansen. Att vindkraften stimuleras genomatt vi nu genomför en åtgärd som vi hararbetat för är också en positiv miljöeffekt. Det äralltså så långt ifrån sanning och verklighet som mankan komma när hävdar att det inteförekommer dokumenterade positivamiljöeffekter. Självklart finns det sådana.Vi har valt att göra ett bestämt tillkännagivande avvad som gäller 1995, en fortsatt begränsning avenergiskatteuttaget på kalk-, cement- ochstålindustrierna. Det är vad vi kunnat åstadkommanu. Självklart hade vi gärna klarat finansieringenockså. Vi var mycket nära, men misslyckades. Vierkänner att vi där inte har nått riktigt ända fram.Men det är ett mycket klart besked till industrin omvad som kommer att gälla.Anf. 147 BO () replik:Herr talman! Vi är beredda att vara med och lösaen rad av de här problemen, . Men,som jag sade i mitt första inlägg, vi har också rättatt kräva att få se helheten av den dokumentationoch det underlag som givetvis bör ligga till grund förett riksdagsbeslut och inte det plotter som IvarFranzén här har redovisat.Ge mig ändå svar på frågan som jag ställde ommetallurgi-, cement- och kalkindustrierna. Varförkunde ni inte plocka med det, eftersom det ocksåär mycket angelägna frågor? Dem skjuter man på.Vi menar att regeringen har haft möjligheter attlägga fram en proposition, för det har funnits godtid att göra det. Ge ett besked på den punkten, IvarFranzén!Anf. 148 () replik:Herr talman! Först vill jag poängtera att jag tyckeratt vi gjorde ärliga försök att så långt möjligt ge erinformation under ärendets gång. Det fanns i varjefall från min sida icke någon annan ambition än attni som oppositionsparti skulle ha den informationsom vi hade, och därefter skulle vi göra upp detta.Jag tycker att det finns en angelägen styrka i ensamlad riksdag, särskilt när är i enkrissituation. Man har satt ett mycket pris på att nåsamförståndslösningar. När vi i sak är överens trorjag att de flesta förstår att man blir litet besvikenom vi inte lyckas komma fram till ett enigt beslut.Jag har sagt att vi när det gälldeindustrin valde ett tillkännagivande, som vi anser ärett klart besked till industrin. Vi hade intefinansieringen helt klar. Därför kunde vi inte gå tillett beslut. Jag tycker också att det är riktigt att manerkänner när man kommer till korta. I huvudsakhar vi nått ett mycket gott resultat. Jag är glad åskatteutskottets vägnar att vi har visat att vi harförmågan att fatta konstruktiva, förnuftiga ochhållbara beslut.Med dessa ord vill jag passa på att tacka BoForslund inte bara för den här debatten utan ocksåför ett mycket -- i de flesta fall -- konstruktivt ochtrivsamt samarbete i skatteutskottet. Jag har intevarit där , men det har varit tre mycketvärdefulla och trivsamma år.Anf. 149 () replik:Herr talman! tyckte att mittresonemang om bensinskatten haltar. Det gör det.Haltar gör det när man inte rikigt kan göra det manvill. Jag vill höja skatten på bensin. Men det går inteför mig att lägga ökade skattebördor pålåginkomsttagare -- t.ex. på de vänner jag har iglesbygden i och . Jag kan intemöta deras ögon och slopaförmögenhetsskatten, skatten på aktieutdelningaroch finansiera det med höjd bensinskatt. En debattom det vid köksborden i stugorna på landsbygdenvill jag inte ha. tycker att han kan taden, men det är hans bedömning.Vi vill höja skatten på bensin -- det har vi sagt fleragånger -- men göra det i ett fördelningspolitisktriktigt sammanhang.Ivar säger att det lär komma ett förslag ommiljöklassning på drivmedelssidan. ''Lär komma''när? Möjligheterna är väl uttömda för denna vår,såvitt jag förstår. Detliknar litet grand historien om skräddaren: Det blirfärdigt . vet man ingentingom vem som sitter i kanslihuset. Det här skulle havarit gjort för länge sedan. säger attdet är väl bra om industrin kan driva på . Detär kanske bra. Det är inte svårt, , attkomma före den här regeringen. Det är nästanomöjligt för industrin att komma efter. Det klararden inte heller. Men det är inte rimligt att industrinskall behöva få de extra kostnader som dettainnebär. : När är ''lär komma''?Ivar säger att industrin ibland tvingas gåföre. Men ni gör allt för att minska påomvandlingstrycket på miljösidan. 1992 var skattenpå olja som bränsle i industrin perkubikmeter, år . Det innebär ensänkning genom regeringens försorg.För kol betalade man tidigare per ton. ärden skatten nere i per ton -- n sänkning med76 %. Det är inte svårt att komma före en sådanregering, . 150 () replik:Herr talman! Det är inte brukligt att vi i riksdageni detalj redovisar när regeringen gör det ena ellerdet andra. Men enligt den information jag harbehöver inte vänta till hösten.I fråga om bensinskatten vill jag ha en litensakupplysning. har inte sammauppfattning som regeringen omskattesänkningarna -- de var ett hinder . Jag ser inte någon direktbalanserande koppling i detta betänkande tillnågonting annat, men det är möjligt att jag läst detför dåligt. Konsekvenserna är redan tagna. Någonförändring tycker jag mig inte se i . Detta är trots allt en detalj.Vår industri är beroende av att få konkurrera pålika villkor. Det är egentligen kärnan iproblemställningen. Just nu när kronan är ganskasvag och konkurrenskraften mycket god är vikanske ännu mer beroende avproduktivitetsökningen i industrin.I ett längre pespektiv är det inte möjligt att ha såsärskilt mycket annorlunda energiskatter för densvenska industrin än för den industri som man skallkonkurrera med. Vi har i detta betänkande genomförslag om schabloniseringen avskattekompensationen vid värmeleverans tillindustrin undanröjt en del av den frestelse för ökadoljeanvändning som finns i skattesystemet. Vissthar vi varit uppmärksamma på detta. Men jag troratt det är väldigt farligt att tänka bort vår möjlighetatt klara den ekonomiska krisen och åter bli ett landsom är ekonomiskt starkt. Det hänger mycket påatt vi har en industri som kan konkurrera medomvärlden och som kan utvecklas. Det tror jagockså är medveten om.Anf. 151 () replik:Herr talman! På den punkten är vi fullständigtöverens, . Vi behöver nästan desperaten reindustrialisering av . Jag är fullständigtense med . Då behöver industrin iSverige ha likvärdiga konkurrensvillkor ochungefär samma vinstnivåer som omvärlden. Det äringet fel om man har högre vinstnivåer änomvärlden. Det är bara bra. Men det skall integrundas på en låg energibeskattning. Tvärtom bördet grundas på en ganska hög energibeskattning föratt hålla intresset uppe för omvandlingen.Vi behöver vara i frontlinjen på att vara resurssnålaoch energisnåla. Vad som har hänt sedan mangjorde förändringen från regeringens sida är att dentotala användningen av fossila bränslen i indutrininte längre minskar, utan den ökar. Det är dåligt förmiljön, dåligt för industrins omvandling. Där är jag överens med Centernspartiledare. Det är säkert också, jagkan inte tänka mig något annat. Vi är överens medsocialdemokraterna -- det kan vi läsa i derasyttrande.Industrin har fått devalvering,produktivitetsökning, återhållsamma löneavtal,sänkta arbetsgivaravgifter och sänkta skatter påinkomst- och förmögenhetssidan. Den skall inte fåallt. Politik är ju att i någon mån välja mellan olikasaker, inte att ge en part allt. Man kan inte sitta iriksdagsrestaurangen och till middag haallt. Det blir inte bra; det inses av alla. Därförborde vi, , kunna enas på denna punkt.Vi måste skärpa t.ex. koldioxidskatteuttaget iindustrin.Jag vet att skall lämna . Detbeklagar jag, för jag tror att vi skullekomma överens i denna fråga och tillsammans medCentern och Socialdemokraterna bildamajoritet. Det kanske rent av blir svårare att fåfram en vettig beskattning av industrin nu när IvarFranzén lämnar . Det beklagar jag i så fall.Men det kommer säkert någon god ersättare, ellerhur, som kommer att driva på så att vifår en uthållig utveckling på industrin?Anf. 152 () replik:Herr talman! har alltid haft duktigariksdagsmän, så det kommer säkert en godersättare.Denna regering har faktiskt fattat beslut omutredning om skatteväxling. Vi har enbeställning på en utredning för att se överenergiskatterna mera långsiktigt.Det finns anledning att ta på sig ochfundera över om man kan åstadkomma bådestyrning och konkurrensneutralitet. Det tror jag ärviktigt. Men det går inte att bara säga att vi skallhöja koldioxidskatten. Det är kanske inte denslutliga och den allra bästa lösningen.Sedan är det klart att man inte kan få allt. Jag skulledå och då behöva att välja bort halva middagen föratt kunna vara i den form som jag borde vara. Visstkan man bli övergödd. Jag är också medveten omatt industrin måste ha ettomvandlingstryck på sig. Industrin skall hakonkurrenskraft, men den skall också tvingas till attjobba för denna. Den balansen kan vi nog ocksåvara ganska överens om.I och för sig finns det mycket av samstämmighetmellan regeringspartierna och oppositionen. Vadjag nu egentligen efterlyser är sakskäl. Därmedfinns det goda förutsättningar . Detvore allra bäst om den nuvarande regeringen fårfortsätta, men också oppositionen måste ta sitt fullaansvar.Jag vill också rikta ett tack till . Detär alltid roligt att debattera med honom.Anf. 153 ():Herr talman! Det är ett stort antal ledamöter iskatteutskottet som har beslutat att inte kandiderai årets val. Två av dessa har debatterat livligt här , nämligen och jag på goda grunder bedömer att dettavar sista debatt somregeringspartiernas företrädare i skatteutskottet,vill jag ta tillfället i akt och säga några ord.Jag vill till rikta ett stort tack för ettmycket fint samarbete i skatteutskottet. BoForslund har på ett föredömligt sätt bidragit till dengoda anda som råder i utskottet. Han har alltid varitöppen för konstruktiva samtal överblockgränserna.Jag har haft och har förmånen att leda en borgerliggrupp i skatteutskottet där är en avmedlemmarna. Han har med sin kunskap ocherfarenhet och med sin goda förmåga tillnytänkande bidragit till framtidsinriktadekonstruktiva lösningar. Vi har just diskuterat ett avvåra förslag som har förhandlats fram i denborgerliga skattegruppen. Tack, , förett fint samarbete. Jag hoppas att vi kan fortsättaatt odla den vänskap som har vuxit sig starkareunder denna mandatperiod.Avslutningsvis vill jag föreslå minariksdagskolleger -- det är inte så många här, menändå -- att vi med en kraftig applåd visar våruppskattning för och . 154 BO ():Herr talman! Det är litet vemodigt att lämnaskatteutskottet, därom råder inga tvivel. Det harmånga gånger varit olika uppfattningar, men dethar alltid rått en utomordentligt god sämja i dettaförträffliga utskott. Jag vill tacka ochövriga utskottskamrater för en mycketstimulerande period i mitt liv.Jag hoppas, kära vänner, att vi med tiden får ses iVeteranföreningen och påminna varandra om hurbra det var . Tack skall ni ha.Anf. 155 ():Herr talman! Jag vill tacka för de vänliga orden,och jag vill också rikta ett varmt tack till allakamrater i skatteutskottet. Jag var ju nybörjare närjag kom till skatteutskottet. Skatterhar inte varit mitt specialämne. Men arbetet harvarit mycket stimulerande, och kamratskapet harvarit gott. Framför allt har det rått en öppenhet somjag uppskattar mycket. Tack skall ni ha.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Fråga om medgivande enligt 4 kap. 8 §första stycket regeringsformen att väcka åtal motriksdagsledamotFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1993/94:KU49 Fråga om medgivande enligt 4 kap.8 § första stycket regeringsformen att väcka åtalmot riksdagsledamot.Anf. 156 ():Herr talman! har att fatta ett beslut i ettovanligt ärende. iHärnösand har hemställt om riksdagensmedgivande enligt 4 kap. 8 § regeringsformen att fåväcka åtal mot riksdagsledamoten för mutbrott.Ett enigt konstitutionsutskott har konstaterat attden gärning som avses medregionåklagarmyndighetens framställning inteomfattas av grundlagsbestämmelsenimmunitetsskydd och att det därför inte behövsnågot medgivande av för att väcka åtalet.Utskottet föreslår därför att lämnaregionåklagarmyndighetens framställan utanvidare åtgärd.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § Rasistisk brottslighetFöredrogsjustitieutskottets betänkande1993/94:JuU13 Rasistisk brottslighet (prop.1993/94:101).Anf. 157 (nyd):Herr talman! betänkande nr 13handlar om rasistisk brottslighet.Ny demokrati har i motioner föreslagit förbud motrasistiska organisationer. Vi har begärt attregeringen skall presentera ett sådant förslag förriksdagen. I stället för förbud mot rasistiskaorganisationer har regeringen valt att föreslå att detinförs en särskild straffskärpningsgrund för sådanafall där ett motiv för brottet varit att kränka enperson, en folkgrupp eller annan sådan grupp avpersoner på grund av ras, hudfärg, nationellt elleretniskt ursprung, trosbekännelse eller någon annanliknande omständighet.Regeringen vill inte genomföra det förslag till nyastraffbestämmelser för organiserad rasism och förstöd åt organiserad rasism som presenterats avUtredningen för åtgärder mot etniskdiskriminering, EDU.EDU har utförligt motiverat sitt förslag, som harfått ett blandat mottagande. Förslaget hartillstyrkts av bl.a. ,, Svenska Rödakorset och Svenska flyktingrådet.Kritiken mot förslaget har i allt väsentligt gått ut påatt det inte skulle föreligga behov av de föreslagnastraffbestämmelserna och att det inte skulle mötanågra svårigheter att utforma en lagtext med denprecision som legalitetsprincipen kräver.EDU har utförligt redovisat att det finns behov avlagstiftning. De föreslagna lagtexterna torde intebli svåra att tillämpa än annan lagtext. Texterna ärtillräckligt preciserade och begripliga förallmänheten.Det föreligger sålunda inga bärande principiellainvändningar mot EDU:s förslag tillstraffbestämmelser. Ny demokrati anser att EDU:sförslag i den delen bör genomföras.EDU lade också fram ett förslag tillstraffskärpningsregler som regeringen emellertiddelvis har förändrat.Herr talman! Ny demokrati vill inte motsätta sigregeringens förslag i det avseendet, trots attlagstiftningen kan te sig onödig, då ju redannuvarande straffmätningsregler inrymmermöjligheter till straffskärpning vid brottslighet medrasistiskt motiv. Men det finns betänkligheter motatt utvidga den lagstiftning som redan finns. Så härskriver regeringen i sin proposition:De diskriminerande motiv som bestämmelsensåledes bör vara tillämplig på torde i och för sigoftast föreligga i det fall då brottsligheten riktar sigmot minoritetsgrupper. I detta sammanhangförtjänar dock att anmärkas att bestämmelsennaturligtvis bör vara tillämplig också vid andrabrott som begås med diskriminerande motiv.Vad nu har sagts betyder att bestämmelsen kan varatillämplig, inte bara när exempelvis svenskar ger sigpå invandrare utan också i den motsattasituationen, alltså när en person med utländsktursprung angriper några just därför att de ärsvenskar.Också i fall då både gärningsmännen ochbrottsoffren är invandrare kan bestämmelsen varatillämplig.Jag vet inte varför regeringen gör dennabedömning. Jag har talat med lagmän som harsysslat med sådana här saker både i tingsrätt och ihovrätt, och de säger att det strider motgrundlagen. Där är det entydigt att etniskaminoriteter har företräde, och det innebär att denhär lagstiftningen kan få en verkan som är precismotsatt den avsedda.Riksåklagaren har avlämnat ett yttrande, där hansäger så här:''En reglering som den föreslagna skulle alltsåenligt min mening vara ett olyckligt ingrepp i dennyligen genomförda och väl genomtänktalagstiftningen om straffmätning och påföljdsval.Till detta kommer att jag inte kan se att regelnskulle kunna medföra någon egentlig förändring avvad som redan gäller. De regler som finns ger fullttillräckliga möjligheter att vid lagföringen tahänsyn till rasistiska inslag i brottsligheten. Detgäller också de exempel som tas upp i betänkandet.Den som klottrar rasistiska tillmälen på annansegendom torde i allmänhet böra dömas inte baraför skadegörelse utan också för hets mot folkgrupp.Det är också enligt min mening närmast självklartatt den som genom stölder försöker trakassera ensärskild grupp människor -- det må vara en etniskminoritet eller en annan grupp -- blir strängarebedömd än den ''gråtjuv' som stjäl utan någrasådana biavsikter. Likaså följer av gällande rätt attett misshandelsbrott som framstår som särskilthotfullt på grund av gärningsmannens uppträdandei samband med misshandeln -- rasistiska tillmäleneller andra hotfulla uttalanden -- bedöms särskiltsträngt.Ett skäl för förslaget är enligt utredningen att dennya regeln skulle kunna förstärka de antirasistiskasignalerna från lagstiftaren. Som jag redan tidigarevarit inne på råder det ingen tvekan om med vilkenavsky den svenska ser på alla former avrasism. De antirasistiska signaler som den svenskalagstiftaren kan sägas sända ut är således de starkasttänkbara. Att i nu aktuellt sammanhang införasärskilda regler för att förstärka dessa signaler ärenligt min mening en överloppsgärning. ''Detta säger landets riksåklagare, med erfarenhetav och insyn i vad som händer i olikaåklagarkammare.Vad är det här fråga om? Jo, ren populism från ettlitet parti i regeringen som tycks ha dåligtsamvete i dessa frågor. Men i ivern att åstadkommanågot bäddar man för en ökad främlingsfientlighet.Vi har en rättspraxis som säger att alla bör vara likainför lagen. En sådan här lagstiftning gör att allainte är lika inför lagen.Herr talman! I en motion, 1992/93:Sf631, har vitagit upp frågan om den omvända rasismen, dvs. attbrottslingar av utländsk härkomst behandlasjämförelsevis välvilligare av svenska domstolar änvad brottets svårighetsgrad skulle ha medfört omdet varit en svensk gärningsman. Det finns mångaexempel på detta. Att så är fallet är en följd av enallmänt utbredd flathet och en välvilja men ocksåogrundade skuldkänslor gentemot utlänningar.Detta är i grunden en diskriminering, av somligakanske kallad positiv diskriminering.Herr talman! Det krävs emellertid ett klargörandeav motiven till det lagförslag som ligger påriksdagens bord. Det finns, som jag tidigare nämnt,en påtaglig risk för att utländska och svenskaförövare inte kommer att bedömas lika näromständigheterna i övrigt är desamma.Domstolarna kan komma att anse det merastraffvärt när svenskar begår brott med rasistiskamotiv än när utlänningar/invandrare gör det. Det ärangeläget att klargöra att lika behandling avgärningsmän av olika härkomst är en nödvändigförutsättning för denna lagstiftning.Med detta vill jag, herr talman, slutligen yrka bifalltill reservationerna 1 och 2 vid detta betänkande.Anf. 158 ():Herr talman! betänkande nr 13behandlar den del av regeringens proposition1993/94:101 som heter Åtgärder mot rasistiskbrottslighet och etnisk diskriminering i arbetslivet.Vi tar upp det som direkt berör vårt område,nämligen rasistisk brottslighet.Vi har också i utskottet behandlat ett antalmotioner som väckts under allmänna motionstiden,liksom de motionsyrkanden som ställts medanledning av propositionen och även ettmotionsyrkande med anledning av regeringensskrivelse /93:157 angående invandrar- ochflyktingpolitiken.Jag ville, herr talman, ge den här bakgrundeneftersom propositionen och motionerna äruppdelade på flera utskott och följaktligen ävenflera betänkanden.Den svenska lagstiftningen innehåller inte någotdirekt förbud mot att bilda organisationer eller attdelta i organisationer som ägnar sig åt rasistiskverksamhet. Man kan inte heller med tvångupplösa en sådan organisation. Däremot -- och detär viktigt att påpeka -- är sådana organisationersmöjligheter att verka starkt begränsade. I stort settvarje annan yttring av rasism eller etniskdiskriminering är förbjuden.I 1 kap. 2 § regeringsformen slås fast att denoffentliga makten skall utövas med respekt för allamänniskors lika värde och för den enskildamänniskans frihet och värdighet, liksom attetniska, språkliga och religiösa minoritetersmöjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur-och samfundsliv bör främjas.I 2 kap. 15 § sägs att lag eller annan föreskrift intefår innebära att någon medborgare missgynnasdärför att han med hänsyn till ras, hudfärg elleretniskt ursprung tillhör en minoritet.I 2 kap. 20 § stadgas att utlänning här i riket ärlikställd med svensk medborgare i fråga om skyddmot missgynnande på grund av ras, hudfärg elleretniskt ursprung.Förutom dessa grundläggande bestämmelser finnsdet en rad straffstadganden i somdirekt eller indirekt tar sikte på handlingar elleryttringar som är rasistiska eller diskriminerande påannat sätt. Dessa bestämmelser är tillämpliga ävennär brottsligheten ingår som ett led i en organiseradverksamhet.Bestämmelsen om hets mot folkgrupp, 16 kap. 8 §brottsbalken, är t.ex. av central betydelse i densvenska lagstiftningen mot rasism. Jag tänker härcitera en del direkt ur betänkandepå s. 5:''Den brottsliga gärningen består i att någon i ettuttalande eller annat meddelande som sprids, hotareller uttrycker missaktning för folkgrupp ellerannan sådan grupp av personer med anspelning påras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung ellertrosbekännelse. Straffet är fängelse i högst två åreller, om brottet är ringa, böter. Det är enligtbestämmelsen straffbart såväl att göra ett uttalandesom att sprida vad man hört av någon annan.Bestämmelsen omfattar inte endast muntlig ochskriftlig framställning utan även t.ex. framställningi bild som inte kan anses som skrift samt åtbörder. ''En motsvarande bestämmelse om hets motfolkgrupp finns för övrigt även itryckfrihetsförordningen. Gärningen är såledesstraffbelagd även när den begås i tryckt skrift. Detär tillräckligt för straffbarhet att ett hoteller ett uttalande av aktuellt slag över huvud tagetsprids.Herr talman! Jag tror att det kan vara ganskanyttigt att på detta sätt få en relativt samlad bild avvad som faktiskt redan har gjorts. föreslårregeringen att ytterligare en straffskärpningsgrundinförs som ny punkt 7 i 29 kap. 2 § brottsbalken.Detta är också redovisat i betänkandet. Den skallomfatta fall där ett motiv för brottet har varit attkränka en person, en folkgrupp eller en annansådan grupp av personer på grund av ras, hudfärg,nationellt eller etniskt ursprung, trosbekännelseeller annan liknande omständighet.I ett par motioner begärs nu att en särskildstraffskärpningsbestämmelse införs i brottsbalkenför fall där det funnits rasistiska motiv för brott.Utskottet delar här i alla delar regeringens mening,dvs. att det inte råder någon tvekan om att brottmed rasistiska och liknande motiv har ett särskilthögt straffvärde och att de möjligheter som behövsför att beakta detta vid straffvärdebedömningenredan finns.I sin första reservation uttrycker för s.k. omvänd diskriminering, dvs. att manskulle behandla tilltalade av utländsk härkomst mervälvilligt än svenska tilltalade. Jag delar inte hansfarhågor. I propositionen behandlas ju också fråganom s.k. omvänd diskriminering. Jag tycker att detdär uttalas klart attstraffskärpningsbestämmelserna gäller alla fall,alltså även när personer med utländskt ursprungger sig på svenskar.Utskottet delar inte heller de farhågor framför i sin andra reservation. Vi anser attde bestämmelser som finns är tillräckligt klara ochtydliga.I den tredje reservationen begärs förbud för vissaorganisationers verksamhet. Utskottet har förövrigt varit enigt när det gäller avslag, eftersomföreningsfrihet och yttrandefrihet är mycket tungainslag i vår svenska demokrati.Jag yrkar därför, herr talman, avslag på samtligareservationer och bifall till hemställan i sin helhet.Anf. 159 (nyd)replik:Herr talman!