prot · GH0982 · 1994-03-29 00:00:00 — Om kommer med i EU kanjordbruket och livsmedelsindustrin för förstagången konkurrera på lika villkor. Då kan vi förförsta gången få bukt med de dumpade importersom sker till , med hjälp av skattebetalare iEU. Då skapar vi nyamöjligheter för produktion i Sverige.Margareta ! Om ni, som ni ofta säger, slårvakt om konsumenternas intresse borde det vara avvikt att söka ge svensk produktion chansen attkonkurrera och överleva. Med den politik som ninu förordar -- borttagande av arealstöd och avanpassningar till EU -- äventyrar ni dessamöjligheter. Om inte kommer med i EUkommer vi att bli beroende av ökad import. Detkommer också att bli värre för svenskakonsumenter att få tillgång till svenska livsmedel.Jag tycker att agerande är litetmärkligt. Hon inser inte verkligheten bakom denhär politiken. I stället säger hon att vi skaparmotsättningar och konflikter. Det är ju ni som gördet genom att utmanande säga att vi skall ha enannan form av ersättning till bönderna perarealenhet. Varken ellerSocialdemokraterna tycks ha klart för sig attarealstödet är en ersättning för ett lägrespannmålspris. Det är en kompensation för detta.Då kan man inte ha ett rakt system, som niförordar. Det raka systemet skapar motsättningarmellan norr och söder. Det är inte till gagn för ettsvenskt jordbruk och en bra utveckling i Sverige.Anf. 94 ()replik:Herr talman! Mjölkkobidraget har utgått i helalandet och är kanske av allra störst betydelse förskogsbygderna och norra . Skapas det inteen förskjutning både inom olika produktionsgrenaroch inom olika regioner i , ,när man ersätter detta bidrag med arealstöd och ettallt högre inlösenpris? Den frågan skulle jag viljaha svar på.Ingvar säger att man inte vill ha en ökadcentralstyrning. Det är ju precis det ni hargenomfört. beslut innebar ju attmarknadsinslaget i den svenska jordbrukspolitikenskulle ökas. Signalerna från konsumenterna skullenå producenterna, vilket de inte gjorde tidigare.Man producerade det man fick betalt för oavsettvad konsumenterna ville ha. Det ärmarknadsstyrning att förändra detta i den riktningsom jag har talat om.Jag förstår alltså inte varför vi i förväg, innan vieventuellt blir medlemmar, måste anpassa oss tilldenna centraldirigerade politik. Den bordeegentligen strida väldigt mycket mot traditionellmoderat och folkpartistisk politik.Än en gång vill jag fråga: Kan att den påstådda besparing somjordbruksministern kommer med är en chimärbesparing som beror på att man har tömtregleringskassan? Om man skulle upprätthålladenna nivå -- om vi nu inte skulle bli medlemmar iEU -- skulle det bli en ganska ordentlig höjning avnivån.Anf. 95 () replik:Herr talman! talar om attersätta mjölkkobidragen. hartydligen inte klart för sig varför dessa bidrag komtill. De kom till när vi 1990 beslutade om att frysaprisnivån. Då gick man in för att kompensera denfrysta prisnivån med direktstöd i form av kobidragoch inkomstersättningar för spannmålsarealen. Detvar orsaken.Vi hängde upp detta på GATT-förhandlingarna.När de var avslutade skulle man göra en avstämningmed de priser som rådde i andra länder.Ambitionen var att sänka stöd- ochskyddsnivåerna, men eftersom GATT-förhandlingarna inte kunde slutföras förrän tre årsenare än beräknat har den frysta prisnivåninneburit att lantbruket har haft lägre priser än detborde ha haft.Margareta säger att vi växlarmjölkkobidragen mot höga arealersättningar. Attvi har höga arealersättningar beror på attregeringen har den uppfattningen att vi skallanpassa oss till EU:s nivåer steg för steg. När vikommer med skall vi ligga på samma nivå. Detinnebär att också spannmålspriserna blir lägre ochdärmed också foderkostnaderna. Detta kan i sin turpåverka lönsamheten inom mjölkproduktionen.Det sambandet har tydligeninte klart för sig.Margareta frågar varför vi i förväg måsteanpassa oss till EU-politiken. Det är så enkelt. Närdet gäller en näring som är beroende av biologi ochav långsiktiga beslut är det viktigt att man så snabbtsom möjligt försöker anpassa sig till det nya. Dettaär ju en radikal förändring i jämförelse med detsom har varit.Vi har i inte tidigare varit inriktade på attexportera livsmedel. Vi har varit inriktade på attförsörja oss själva. har, liksom andraländer, varit skyddat genom ett gränsskydd. Heltplötsligt öppnas gränserna och vi blir utsatta förkonkurrens. Vi accepterar det, men då måste viockså ge svenska livsmedelsproducenter möjlighetatt gå ut på den stora marknad som öppnar sig. Detkan innebära många nya jobb också för MargaretaWinbergs sympatisörer. Dem tänker ni inte på . skall tänka på detta närhon går ut i den jordbrukspolitiska debatten.Anf. 96 (nyd)replik:Herr talman! sade att man inte kansänka kostnaderna för , eftersomman inte vet vad som kommer att hända. Det gällerju alla verksamheter, eller hur, ?Det finns ingen verksamhet som vet exakt vad somhänder . Jag köper inte alls denförklaringen. Om man hade velat spara hade mangjort det.Ingvar säger att skuldsatta jordbrukare imycket liten utsträckning använder det stöd somfinns. Det är just det som är anledningen till att vivill ta bort stödet. Att andra grupper möjligenskulle inkorporeras och använda stödet är ettoerhört klent argument, det gäller kritiken mot den sittande regeringenoch mot propositionen sade att detär nödvändigt att lyfta ut delar för att kunna göra endjupare analys av området. Om det är proposition1993/94:236 som avses är det banne mig inte mycketatt vara imponerad av.Jag kan förstå att man lyfter ut frågan omNorrlandsjordbruket eftersom den är beroende avEG-avtalet. Samma sak gäller föråterbetalningsplikt vad gälleromställningsbidraget. Men man kunde gärna hatagit med socialförsäkringen.Ingvar svarar inte på mina frågor. Det äri och för sig ingen överraskning att jag inte får någotsvar. Den politiska retoriken är ju sådan. Jagfrågade honom hur det kommer sig att han inte villacceptera att bönder är småföretagare. Varför skallsmåföretagare ha subventioner som inte är bra förhälsosamma företag eftersom de ärkonkurrenssnedvridande? Det gäller dels inomlandet, dels kollektivt utåt. Man har olika regler.Det finns tre tunga skäl: konkurrens på lika villkor,önskan om en avreglering och önskan att sparapengar. Det behöver vi, !Anf. 97 () replik:Herr talman! Vi behöver förvisso spara pengar,. Men när vi är inne i ett så allvarligtoch omvälvande skede när det gäller jordbruketsoch livsmedelsindustrins förutsättningar förframtiden skall vi vara litet försiktiga. Det är detregeringen är i detta sammanhang.Vi vill skapa förutsättningar för svenska bönder ochsvensk livsmedelsindustri att så långt möjligt fåchansen att konkurrera på lika villkor på en störremarknad. Jag är medveten om att istort instämmer i önskan att ge svenska bönder denmöjligheten. Vi uppskattar att ni har deninställningen. Men varför har ni så bråttom,?Om man har varit involverad i en väldigt regleradverksamhet tar det sin tid att ställa om. Vi fattadebeslut om att ställa om 1990. Helt plötsligt har viansökt om medlemskap i /EU. Det är en nyförändring på gång. Det går inte att kasta sig in i detnya så snabbt att man fullständigt tappar kontaktenmed det som varit. Vi måste vara litet försiktiga.Det är det enda skälet till förslaget.Vi har självfallet samma uppfattning som ChristerWindén. En bonde är en företagare och skall sålångt möjligt arbeta på samma villkor som andraföretagare. Vi ställer upp på den principen.Men och resten av världens bönder jobbarunder andra förutsättningar. Vi måste ta hänsyn tilldessa reella faktorer när vi nu skall försöka formaen jordbrukspolitik som skall skapa förutsättningarför de många jobb som näringen representerar ivårt land.Anf. 98 (nyd)replik:Herr talman! Jag är tacksam för att har instämt i att bönder är småföretagare.Det har jag aldrig förut hört honom säga.Ett EG-medlemskap skulle otvivelaktigt vara ettjättelyft för bönderna och speciellt förväxtodlingen. LRF:s ordförande gårju ut med ett stort smil på läpparna och berättardetta. Det gör han inte utan orsak.Ingvar kommer med nonsens när hansäger att man inte kan ställa om hastigt därför då skulle förlora fotfästet. Då är det precis likafarligt att ställa om och få för mycket pengar.Inkomster går alldeles utmärkt! Det är okej. Närdet gäller att skyffla stöd över bönderna är detplötsligt omöjligt att skära ned.Jag tycker att den retoriken är beklämmande,. 99 () replik:Herr talman! säger att vi skyfflarstöd över bönderna. Gå ut och se på verkligheten!Den svenske bonden har faktiskt jobbat mycketpressat därför att han accepterade enomställning och en anpassning till marknadensbehov. Det har inneburit frysta priser, lägreinkomster och sämre lönsamhet.Det har också inneburit att man har effektiviseratoch rationaliserat. Det har varit positivt. Därförblir svenskt jordbruk och svensk livsmedelsindustrimycket mer konkurrenskraftiga på den öppnamarknad vi står inför. Jag tycker att det är mycketpositivt.Jag tycker däremot att det är litet grand allvarligtatt man talar om att skyffla stöd över bönderna.Det är inte det som det är fråga om. Det gäller helatiden bara att skapa förutsättningar för de svenskabönderna och den svenska livsmedelsindustrin attjobba på någorlunda jämbördiga villkor och medsamma spelregler. Det är en anpassningsprocesssom nu pågår. Jag har förhoppningar om attChrister Windén, som ofta har uttalat sig för attsvenska jordbrukare skall ha likvärdiga möjligheternär vi går in i , skall leva upp till detta närhan i fortsättningen får möjlighet att medverka tillde jordbrukspolitiska besluten.Jag har anledning att förvänta mig att ChristerWindén och hans partikamrater, liksom alla andrai denna kammare, ser den verklighet i form av enoerhörd mängd jobb som det här gäller. Vi har inteför många jobb i . Låt oss för allt i världense till att jobben på detta område skall kunnabibehållas! Vi har i i en stark och renproduktion en bra konkurrensmöjlighet, som viskall gå ut med i det stora . Jag tror att viskall hävda oss där.Den stora haken är huruvida de politiker somsitter här i kammaren vill hjälpa till, och det hoppasjag verkligen att ni är beredda att göra. Men dåmåste både Nydemokraterna ochSocialdemokraterna korrigera sin inställning.Anf. 101 () replik:Herr talman! Jag ber om ursäkt. Det är dockmöjligt att rikta denna uppmaning direkt till Nydemokrati. Ni sitter för tillfället i riksdag.Ta chansen att hjälpa till så länge ni kan göra det!Anf. 102 ():Herr talman! Jag får när vi nu debatterar på övertidförsöka fatta mig kort.Regeringens jordbrukspolitik går ut på att försökaskapa ett konkurrenskraftigt svenskt jordbruk i ettEuropaperspektiv. Möjligheten att göra det ligger iatt ge bonden en sådan inkomst att han kan se ennågot så när rimlig framtid och även kan börjainvestera. Då kan unga människor börja satsa påjordbruk.Detta leder också till att den svenske konsumentenfår möjlighet att äta svenska livsmedel med enmycket hög kvalitet -- fria från gifter och medicinersom blandas in i fodret och fria frånsjukdomsalstrande salmonellabakterier och annat.Djuren har dessutom vuxit upp i en bra miljö.Sådant skall vi vara rädda om, och denjordbrukspolitik som vi syftar till skall värna omdetta. Det är bra både för det svenska jordbruketoch för den svenske konsumenten.Det socialdemokratiska alternativet i form avframlagda förslag och den motion som väcktsinnebär att man vill halvera den svenske bondenslön. Man spar in påarealstöd och man sänker priset på spannmålen,man ökar kostnaderna bl.a. i form av avgifter med400 . Det innebär att av de ca 3miljarder som den svenske bonden får för sittarbete och för att förränta det egna kapitalet villsocialdemokraterna ta hand om ungefär hälften.Samtidigt skall de allra mest skuldsatta bönderna få10 , om socialdemokraterna fårgenomföra sin politik, vilket vi inte skall hoppas attde får i detta sammanhang.Margareta säger att det var fråga om enhalvfärdig produkt. Det är i och för sig inget nytt.Också kom detpropositioner litet pö om pö. Men de propositionersom efterfrågar har nukommit. Förslagen finns, och när de skallbehandlas har vi en helhetsbild att utgå från.Margareta sätter vidare likhetsteckenmellan arealstöd och kobidrag. Kobidrag var någothelt annat. Socialdemokraterna gjorde på sin tidom en förhandlad ökning av priser till kobidrag.Dessa skulle successivt tas bort och så småningomeventuellt ersättas med prishöjningar. Vi har ocksåi höstas i vårt betänkande skrivit att denmöjligheten står till förfogande.Herr talman! Med de här påpekandena angåendevad regeringens politik innebär och vadSocialdemokraternas politik innebär påjordbrukets område vill jag yrka bifall tillreservation 3. Jag stödjer också reservation 4 menyrkar inte bifall till den. I övrigt yrkar jag bifall tillutskottets hemställan.Skogen får vi ta upp till debatt , närvi har litet mer tid.Avslutningsvis: I det här betänkandet behandlas enmotion om sockerbruket på . Jag menar attdet är mycket angeläget att vi ser till att vi fårproduktion där också i framtiden.(forts. 83)13 § Beslut om fortsatt ärendebehandlingKammaren beslöt att ärendebehandlingen skullefortsättas vid morgondagens arbetsplenum.14 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1993/94:125 Förslag om ytterligare anslag påtilläggsbudgeten för /94, m.m.1993/94:169 Överenskommelse om investeringar itrafikens infrastruktur i Göteborgsregionen1993/94:171 Ny huvudman förnäringsförbudsregistret1993/94:176 Ändringar i lagen (1991:341) omförbud mot utförsel av vissa produkter som kananvändas i massförstörelsesyfte, m.m.1993/94:193 Licensområden för älgjakt m.m.1993/94:194 Avskaffande av diskriminering såvittavser fraktsatser och befordringsvillkor1993/94:197 Datapantbrev1993/94:198 Lag om genetiskt modifieradeorganismer1993/94:199 Ändringar i hyresförhandlingslagenm.m.1993/94:200 Upphörande av Bostadsdomstolenm.m.1993/94:202 Överflyttning av fartyg mellanfartygsregister1993/94:204 Ändring av konventionen omförenkling av formaliteterna vid handel med varor1993/94:224 Ändringar i skatteregisterlagen, m.m.1993/94:232 Ändringar i aktiekontolagenSkrivelserna1993/94:170 Investeringsplaner för infrastrukturen1993/94:179 JAS-projektet1993/94:183 Utvecklingsplan för skolväsendet1993/94:237 Redogörelse för den svenskakrigsmaterielexporten år 19931993/94:238 Redogörelse för vidtagna åtgärder föratt stärka det finansiella systemetFörslag1993/94:RR9 revisorers förslagangående arbetsmarknadspolitiken15 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 28 mars1993/94:122 av () tillkommunikationsministern om ochOstkustbanan:I juni 1993 fattade beslut ominvesteringar i trafikens infrastruktur för denkommande tioårsperioden.I beslutet ingår en omfattande upprustning bl.a. avEuropaväg 4 efter och avOstkustbanan.Sträckan -- är ett typexempel påvar det finns möjlighet att göra storasamordningsvinster genom en samtidig utbyggnadav och Ostkustbanan.Avtal om utbyggnaden finns mellan berörda parter,och enligt detta skulle utbyggnaden ha påbörjatsunder . Detta har dock inte skettberoende på att det föreligger oenighet om vägenssträckning över Norraladalgången. Ärendetöverlämnades därför till regeringen i september1993, men trots att det nu gått harregeringen ännu inte fattat beslut i frågan.Av trafik-, regional- samt sysselsättningspolitiskaskäl är det angeläget att nämnda bygge snabbtkommer i gång. Här finns också möjligheter att dranytta av det fördelaktiga kostnadsläge som nuföreligger.Projekten är väl förberedda så att en snabbigångsättning är möjlig.Med anledning av detta vill jag frågakommunikationsministern:Vilka åtgärder har kommunikationsministern föravsikt att vidta för att nämnda projekt påOstkustbanan och E 4 snabbt kan komma i gång?16 § Kammaren åtskildes kl. 23.11.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 5§ anf. 36,av förste vice talmannen därefter t.o.m.ajourneringen kl. 18.02.av tredje vice talmannen därefter t.o.m. 10 § anf.75 (delvis) ochav andre vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.