prot · GH0957 · 1994-02-09 00:00:00 — Men det kanske mera är ettuttryck för de problem som råderinom hans parti.Anf. 144 ():Fru talman! Man skall bygga broar mellan folk, ochalldeles särskilt bör man bygga en väg mellanMalmö och . Det är det mest angelägnaprojektet i för närvarande.Tyvärr har blivit en symbolfråga förmotståndet mot EU, för motståndet mot bilar, förmotståndet mot tillväxt och dessutom liggerÖresund lagom långt från för att manskall kunna mobilisera full indignation motprojektet.Man har tidigare huvudsakligen skyllt påmiljöaspekter. Det har visat sig att dessa tillstörsta delen är lösta. Visserligen behöver Centernett par månader till av utredningar -- och det tyckerjag att man skall få -- men man har i stället fått gåöver till att diskutera projektets ekonomi för attförsöka hitta möjligheter att uppamma indignationmot EU, bilar och tillväxt.Denna förbindelse har utretts . Dettorde vara det vägprojekt som har utretts mest, intebara i utan i hela . Det är isjälva verket ett fall för Guinness rekordbok.Det är en nyckelfråga för att fåvettiga förbindelser. Enligt alla utredningar baserastillväxt på tillgången till universitet och flyg. IÖresundsregionen finns det 3,2 miljonermänniskor, tre universitet och en internationellstorflygplats, som vi inte har kunnat få envettig fast förbindelse till. Dessa måste knytassamman.Detta kan bli femte K-region och densjätte regionen i storstadsproduktion. Det kan bliett kraftcentrum i förening med ochBerlin, dit det bara är , alltså halva sträckanjämfört med Stockholm.Det är bra med starka regioner. harvi bara en stark region i , och det ärStockholm----. Denna regionmjölkar vi alla och drar nytta av när det gäller stödtill fattigare regioner i landet. Det vore bra att hafler starka regioner att mjölka. Det vore bra förhela landet, eftersom det ger resurser både förtillväxt, för jobb och för miljön.De nuvarande färjorna smutsar ner och har mycketsämre regularitet och turtäthet än vad som vorefallet med en bro. De fastnar i isen när det ärisvintrar. Då blir det stopp i trafiken. På kvällarnavet man inte om man skall bli nerspydd ellernerslagen.Det andra alternativet som har diskuterats har variten biltågtunnel, vilket ger föga vinster jämfört medfärjorna. En tunnel skitar inte ner så mycket somfärjorna, men det är precis samma problem vid i-och urlastning. Det tar och tågen går baraenligt tidtabellen som det kräver storarangerområden.Det är mellan och och17 km mellan och . Det hade varit bramed en biltågtunnel. Då hade vi naturligtvis rivitupp autostradan och borrat en tunnel och körtbilarna på tåget till är alltså fråga om en väg- och tågtunnel. Tågenär angelägna och subventioneras av vägarna. Det ären förbindelse som bär sig vilken prisnivå man änhar, därför att trafiken anpassas till prisnivån ochman får bärkraft om man väljer trafikmängdengenom priserna.Fru talman! Om det hade varit öken, fjäll eller bergmellan och , hade den härvägen byggts för längesedan. är det gruntvatten. Dessutom kan stockholmarna hindraskåningarna att bygga den väg som vi har velat ha iöver . Det måste bli ett slut på detta. Den härregionen behöver knytas ihop.Anf. 145 ():Fru talman! Som liberal vill jag vara med och skapaett samhälle där människor, idéer och varor kanförmedlas och transporteras snabbt och effektivt.Väl utbyggda kommunikationer inom ärnödvändigt för näringsliv och sysselsättning i alladelar av landet. Resor till och från arbetet,serviceställen och fritidsaktiviteter är viktiga för ettfungerande vardagsliv. Goda kommunikationermed utlandet är en förutsättning förEuropasamarbetet. Vid ett EU-medlemskap är detviktigt för både oss i och medborgarna iövriga EU att vi kan erbjuda ettkommunikationsnät av högsta standard ochkvalitet.Det är alltid samhället som har det övergripandeansvaret för att kommunikationerna fungerar. Mendetta faktum hindrar inte att trafikföretagen drivs iannan regi, tvärtom. Trafiknäringen kännetecknasfortfarande av alltför många regleringar ochmonopolbildningar.Folkpartiet liberalerna vill främja konkurrensenmellan trafikföretag för att konsumenternas behovskall tillgodoses till rimliga priser. Som det ser ut är priserna inom många transportgrenar alltförhöga, eftersom konkurrensen är eftersatt.Privatiseringarna måste dock genomföras på ettrimligt sätt, så att konkurrensen främjas ochstatsverkets kostnader hålls nere.Även om bilarna påverkar miljön i negativ riktningär de oumbärliga i dagens samhälle. Bilen kommerså långt vi kan skåda framöver att vara det bästatransportmedlet för en stor del av resorna samtockså för godstransporterna framöver. Åtta av tiopersontransporter företas av privatbilister. Det ärdärför viktigt biltekniken utvecklas, så att bilarnablir mindre skadliga för miljön . Myckethar gjorts, men tillverkarna behöver framöver göraytterligare för att främja utvecklingen på området.Bilismen kräver dock ett väl fungerande vägnät.Under den borgerliga regeringens tid har storasummor satsats på att förbättra vägnätet. På mångahåll höjs nu vägarnas standard och kapacitet rejält.Detta är välkommet, då underhållet av våra vägareftersattes under de socialdemokratiskaregeringarna . Vägarna måste ihela landet hålla en sådan standard att säkerhet kangaranteras och transporter med t.ex. råvaror kan nåfram till industrin. En god vägstandard är enförutsättning för att hela skall leva ochutvecklas.Fru talman! Det ligger stora värden i ett välfungerande och väl utbyggt järnvägsnät. I detbeslut om stora satsningar på infrastruktur somriksdagen antog görs stora satsningar pånyinvesteringar i järnvägar. Det gäller bl.a.Mälarbanan, , Nordlänken ochOstkustbanan -- banavsnitt som jag som folkpartistmed glädje nu ser byggas och rustas upp.Under 1980-talets högkonjunktur byggdesflygplatser på många håll runt om i Sverige.Speciellt i glesbygden är flygplatserna viktiga förbygdens överlevnad. Problemet är att många av desmå flygplatserna i bl.a. brottas med storaekonomiska problem. I många fall är detkommunerna som äger och driver flygplatserna. Enolönsam flygplats som är en nödvändighet förbygden kan bli en hård belastning för denkommunala ekonomin. För att dessa flygplatser,främst i inland, skall kunna överleva ärdet av största vikt att de kan få del av någon formav regionalpolitiskt stöd.Fru talman! Jag skulle också vilja ta upp någontingom kommunikationsnätet i den region som jagrepresenterar, nämligen . Denvästsvenska regionens naturgeografiskaförhållanden och omfattande industriellaverksamhet tydliggör att kommunikationerna somen sammanlänkande faktor är av avgörandebetydelse. De bidrar till hela regionens växtkraftoch vidareutveckling.Med några undantag när händer inte särskiltmycket på vägsidan i . Det finns planerframtagna på satsningar i miljardklassen, men ingapengar är beviljade. Det gäller t.ex. E 6 genomBohuslän, men också andra tunga projekt samt E 20. Detta sker i ettläge när anläggningsindustrin och dessunderleverantörer ser sig nödsakade att friställaåtskillig kompetent arbetskraft. Det finns en riskatt genomförandet av beslutade projekt dröjer inpå nästa högkonjunktur, med de konsekvenser somdetta kan få. Aldrig någonsin har priset påanläggningsarbeten varit så lågt som nu.Konkurrensen mellan företagen är hård.Kostnaderna ligger 30--årsprisnivå.Norge/utgör den norra delen avjärnvägen mellan kontinenten och viaSverige. och de norskajärnvägsmyndigheterna har gemensamtkonstaterat att konkurrenskraften i dennajärnvägsförbindelse mellan och harstora fördelar ur såväl regionalpolitisk somtransportteknisk synpunkt. Detta innebär att dennajärnvägssträckning bör prioriteras av Banverket.Länken kommer också att medge ett attraktivtalternativ till flyg och bil på sträckan --och för mellanliggande stationer, framför allti Tvåstadsområdet. Projektet innebär att dennuvarande linjen från till ,vilken har god standard men som ärenkelspårig, byggs ut till dubbelspår på i förstahand sträckan upp till . Därefter sker enkraftig standardhöjning och ombyggnad sommedger snabbtågskoncept och tungaexpressgodståg genom . Investeringen kanmerutnyttjas för med fortsättning uppmot som är en alternativsträckning mot . Dessutom ingår SJ:splanerade godstågsflöde från norra tillGöteborg och eventuellt Uddevalla.Fru talman! Att vi har ett bra infrastrukturnät är enförutsättning för att även i fortsättningenskall vara ett land med både en väl utveckladvälfärd och livskraftiga företag. Därför är detangeläget att också efter den 18 septemberi år får en regering med ett stort liberalt inslag somkan vara en garant för detta.Anf. 146 HANS () replik:Fru talman! Jag kan konstatera att över att vi socialdemokrater inte underhöllvägarna tillräckligt bra . Det ges ettlysande tillfälle att , när vår motion omdriftanslaget på vägområdet skall behandlas, stödjaden socialdemokratiska motionen som föreslårytterligare 4,1 miljarder till drift och underhåll avstatliga vägar.Anf. 147 () replik:Fru talman! Nuvarande regering har i sinproposition satsat mycket mer pengar än vad densocialdemokratiska regeringen gjorde . Vid många tillfällen hade vi motioner somföreslog högre anslag än vad socialdemokraternagjorde. Vi förde också förhandlingar medsocialdemokraterna . Jag ser attGeorg nu börjar att närma sig Stenbergoch vill ge honom replikrätt på mitt inlägg. MenGeorg vet också att vi vid flera tillfällenförde förhandlingar i dessa frågor.Anf. 148 HANS () replik:Fru talman! När man pratar om vägar ochinvesteringar i infrastrukturen föredrar nästanalltid regeringspartierna att tala om 80-talet i ställetför vad som skall göras . Jag kan ocksåpåminna om att socialdemokraterna så sent som iförmiddags, när ekonomin diskuterades,anklagades för att ha överhettat ekonomin underslutet av 80-talet. När man sedan kommer fram tillkvällen anklagar de borgerliga osssocialdemokrater för att vi då vipåstods ha överhettat ekonomin inte investeradeytterligare i vägar och järnvägar. Det måste finnasnågot samband med vad man diskuterar, även omämnesrubrikerna är olika.Nu talar vi om 90-talets investeringar. Vi kankonstatera att vägunderhållet är eftersatt. Det finnsen möjlighet att stödja ett finansierat förslag somsatsar 4,1 miljarder mer på vägarna. Det förslagettycker jag att skall stödja.Anf.149 () replik:Fru talman! Jag skulle gärna stödja förslaget om jagvisste att det fanns pengar till det just . Jag utgårfrån att Socialdemokraterna inte satsade pengar påvägar beroende på att de såg attpengarna inte räckte till. Det finns väl utan tvekaningen av oss som inte skulle vilja ha bättre vägar,men vi får bygga vägar efter den ekonomi vi har. Pågrund av att det inte fanns pengar för detta underden socialdemokratiska regeringstiden på 80-taletkunde inte vägarna byggas ut på det sätt som vikanske alla egentligen skulle ha önskat. Men detvar trots allt socialdemokraterna som regerade justdå.Anf. 150 (nyd)replik:Fru talman! nämnde prioritering avinvesteringar av Nordlänken, dvs. järnvägen frånGöteborg till . Vi i trafikutskottet harprioriterat om frånNordlänken till Bothniabanan, en järnväg som jaginte vill skall byggas. Texten i propositionen ochbetänkandet som vi antog var så finstilt att viknappt visste om det. Jag blev själv förvånad närgeneraldirektören berättade detta för mig. Jagfrågade om han verkligen hade varitmed om att omprioritera frånvästkusten till där ingen bor.Jag vill rikta mig till . För de 7,9miljarder kronor som det kostar att byggaBothniabanan skulle vi i stället kunna låta folk fåflyga gratis i hundra år.Götalandsbanan som är droppen som urholkarstenen så att säga skall förr eller senare byggas.Detta är symbolik över det hela. Kanvi verkligen bygga en jättemotorväg mellanGöteborg och för flera miljarderkronor? Kan vi dessutom bygga ensnabbspårsjärnväg mellan och , när vi nu har ett snabbspårmellan och via ? Vadtycker liberalerna om detta? Kan manverkligen dubbelsatsa på detta sätt? Finns det såmycket pengar i för detta? Är om miljarden från tillNorrland?Anf. 151 () replik:Fru talman! är fråntrafiksäkerhetssynpunkt inte någon bra väg. Denbehöver byggas ut till motorvägsstandard på fleraställen från till Jönköping.Till Götalandsbanan har vi inte beviljat någrapengar. Vi har i ställetlagt ett stort ansvar på de berörda kommunerna,som får vara med och satsa. Jag hoppas att vi undervåren skall kunna diskutera vad som skall händamed Götalandsbanan. Det viktigaste just nu är attse till trafiksäkerheten på existerande vägar. Då ärdet angeläget att bygga ut de vägar som inteär helt och hållet trafiksäkra.Förmedlingen av pengar mellan Bothniabanan ochNordlänken var jag kanske inte helt medveten om.Men vi har ju själva i trafikutskottet bestämt att viskall göra denna förbättring av den första etappenav Bothniabanan. Den står vi bakom.Anf. 152 (nyd)replik:Fru talman! Vi är totalt överens med Folkpartietliberalerna om att det skall vara motorvägar mellande stora städerna, främst av säkerhetskäl. Vi villinte att vi själva eller våra vänner skall avlida påvägarna.Det var glädjande att höra att Folkpartietliberalerna ställer upp på att det inte är staten somskall finansiera järnvägen mellan ochGöteborg utan kommunerna, som till stora delartar sitt ekonomiska ansvar. Med tanke påkommunernas ekonomi lär det väl inte bli såmycket av de planerna.Ja, det blir en miljard till . Banan byggs nuför 1,1 miljarder ner till kusten, så att man kanhämta pappersmassa från sjöfarten, som redan haren gratis infrastruktur. Man blir nästan förvånad.Ministern sade här att man skall bygga en länk frånUmeå norröver. Men där finns ju redan en järnvägsom man skulle kunna förbättra. Jag föreslår inteatt man skall ta bort de 7,9 miljarderna till regionenutan att man anslår dem till redan befintliginfrastruktur, t.ex. skogbilvägarna så attmassaindustrin får vägar att köra på. Det behövsinte en järnväg till där uppe.Det var glädjande att höra om Götalandsbanan.Den stoppas tydligen fr.o.m. nu.Anf. 153 () replik:Fru talman! Jag vill göra ett tillrättaläggande. Förstoch främst har vi inte råd att bygga enGötalandsbana just ju i den rådande ekonomiskasituationen. Då har vi sagt i trafikutskottet att manfår förhandla med kommunerna. Över huvud tagetär jag emot att kommunerna skall betala sådana härstora järnvägssatsningar. Det var likadant i frågaom och andra banor. Vi harreserverat oss mot detta. Jag tycker att vi skallförhandla med kommunerna om Götalandsbanan.Om de nu vill ha den snabbare än vi klarar av i denrådande ekonomiska situationen, får de vara medpå något sätt och hjälpa till.Anf. 154 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag vill bara säga några ord om dekommunala flygplatserna. menadeatt de behöver få del av ett regionalt stöd. Det ärmycket glädjande att vi, trots det mycket bistrastatsfinansiella läget, har kunnat göra den storasatsning som görs i årets budgetproposition på justde kommunala flygplatserna. Det finns kommuneri inland som satsar mer än enskattekrona för att kunna upprätthålla denlivsnödvändiga livlina som en flygförbindelse utgör.När vi har lyckats utlokalisera företag, framför alltmed hjälp av den utomordentligt goda standardenpå telenätet, så att vi kan producera mycketkvalificerade tjänster så gott som var som helst ivårt land, har flyget fått en absolut avgörandebetydelse. Därför är det glädjande att vi harlyckats fördubbla anslaget till kommunalaflygplatser. 20 av de 30 miljonerna skall stanna iskogslänen. Dessutom finns det fem ganska storakommunala flygplatser, nämligen ,, , och , som itrafiken har legat i ett resultatutjämningssystemmed . Även där genomförs nu enrättvisereform, som i inledningsskedet innebär ökar resultatutjämningen från Luftfartsverkettill dessa fem flygplatser från ca 7 miljoner till ca 30miljoner. Sedan skall man delta i sammarationaliseringsprogram som de statligaflygplatserna. Det har uppskattats oerhört. Jag harfaktiskt från fått ett av de varmastetackbrev som jag någonsin fått såsom minister.Förre kommunalrådet förklarar att kampnu är avslutad. Här har regeringen, ,gjort en ganska stor insats för att förbättra denmycket allvarliga situationen.Anf. 155 () replik:Fru talman! Jag är tacksam över att regeringen hargjort detta. Jag tror att det, precis somkommunikationsministern säger, är nödvändigt får behålla dessa tvärförbindelser i Norrlandoch att vi bevakar detta. Det är också angeläget attse till att även de små flygplatserna får en möjlighetatt fortsätta sin verksamhet. Sedan är frågan hur virent ekonomiskt skall kunna hjälpa dem. Det ärmöjligt att de kan göra på samma sätt somjärnvägen gör med olönsam trafik. Huvudsaken äratt vi följer utvecklingen och gör någonting fördessa kommuner. Tvärförbindelserna måste finnas.Anf. 156 ():Fru talman! Väl fungerandekommunikationssystem över hela landet äravgörande för en positiv utveckling, för tillväxt ochför nya jobb. Det handlar om vägar, järnvägar,hamnar och flygplatser men också om post- ochtelekommunikationer. Den nya teknik som harutvecklats på telekommunikationsområdet ochsom kommunikationsministern här hartalat om skapar väldiga möjligheter. Många arbetenkan utföras oavsett var man bor. Via en PC, modemoch bra teleledningar kan man sköta olika typer avjobb lika bra från eller somfrån , eller New York.Det är viktigt att denna teleteknik snabbt görstillgänglig över hela landet. Där är den nyatelelagen ett stort steg i den riktningen, där vi juomdefinierade den grundläggande teletjänst somskall vara tillgänglig för alla till att omfatta äventelefax och datakommunikation.Kommunikationsministern talade här omelektroniska motorvägar. Skall vi fortsätta medliknelser från det transportnätet, tycker också jagdet är viktigt med elektroniska motorvägar, men låtoss inte heller här glömma länsvägar och småvägar.Också de behövs i detta elektroniska system.Jag nämnde också postområdet, som är viktigt föratt hela landet skall kunna leva och utvecklas. Dennya postlag som tog ställning tillger en bra grund för en god postservice över helalandet även framgent.Det är glädjande att det råder en stor politiskenighet kring de trafikpolitiska målen. Ett problemär dock att vissa av dessa mål är mer eller mindremotstridiga. Jag skulle i detta sammanhang viljalyfta fram två av de trafikpolitiska målen som jagoch tycker borde få större tyngd. Detgäller dels det regionalpolitiska målet och delsmiljömålet.Inom några veckor kommer stora delar avlänsvägnätet att avstängas för tung trafik på grundav tjälskador. Inte minst gäller det skogslänen.Detta är oacceptabelt eftersom skogsindustrin ärvår viktigaste näring med ett nettoexportvärde idagsläget på ca 50 miljarder kronor.Detta berörde också i sittanförande.Det här är ett dystert facit från tidigare regeringar,ytterligare ett eftersatt område, något som vi intekan leva med . Vi måste inte minst förskogsindustrins skull se till att dessa vägar ärfarbara året om. Detta är ett exempel på vad jagmenar med att det regionalpolitiska målet itrafikpolitiken måste ges en större tyngd.Jag vill beträffande miljömålet säga att samtidigtsom transporter av personer och gods är heltavgörande för samhällets funktion och utvecklingutgör de också ett mycket stort miljöproblem.Vi har i årets budgetproposition fått redovisat attde nationella miljömålen för trafiken inte uppnås.De åtgärder som vidtagits för att minska denegativa miljöeffekterna från transportsektornräcker inte till. Trafikverkens senaste redovisningpekar på att vi inte klarar vare sig koldioxid-,kväveoxid- eller svaveldioxidmålen.Därför är det helt avgörande att vi nu tar krafttagför att byta system och ersätta de miljöskadligatransporterna med ekologiskt riktiga system. Detgörs nu satsningar på järnvägarna. Det gamlacenterkravet att 40 miljarder skall satsas under entioårsperiod är nu på väg att förverkligas, och detär en viktig del i detta.Det är också viktigt att man satsar på rätt trafikslagpå rätt ställe. I vissa områden, framför allt istorstadsregionerna och i tätortsområdena, finnsdet ordentligt underlag för att satsa påkollektivtrafik. Vi måste där se till att den blireffektivare, så att privatpersoner som skall pendlatill jobbet, uträtta serviceärenden osv. får ettverkligt alternativ till bilen.Men det krävs för att miljömålen skall nås ocksåhelt andra lösningar. Jag har varit inne påöverföring av transporter till kollektiva spårburnasystem. Det krävs också stöd för utveckling av nyteknik för elbilar, nya motorer, nya biobaseradebränslen osv.Det går att förena effektiva transportsystem med enbra miljö, men det går inte av sig självt. För dettakrävs många politiska initiativ.Jag skulle vilja använda den avmin taletid till att vända mig tillbrofundamentalisten . Hankonstaterade i sitt anförande att stockholmarnaförsöker hindra skåningarna från att fåÖrersundsbron byggd. Även jag försöker stoppadenna bro, och jag vill inledningsvis påpeka att jaginte är stockholmare.Öresundsbron har, säger , blivit ensymbol för motstånd mot EU, bilar och tillväxt. Jaghar hört mycket dumt i denna kammare, men dettaär i varje fall i närheten av ett rekord. Det handlarhär bl.a. om att få en uthållig tillväxt och om attklara miljösystemen och de ekologiska systemen.Det är så, , att en regering därCentern ingår inte schackrar medmiljölagstiftningen. Jag förstår att ärmycket besviken över detta.Anf. 157 () replik:Herr talman! Man kan för det första konstatera attdet som diskuterades när togupp detta var koldioxidproblem. Det är inte någotlokalt Skåneproblem utan ett världsproblem,eftersom det handlar om växthuseffekten. Detproblemet kan angripas precis lika lätt iStockholmsregionen, i synnerhet somtrafikvolymerna på kringfartslederna iStockholmsregionen kommer att vara sex till sjugånger större än vad man någonsin räknar med isamband med Öresundsbron.För det andra vill jag påpeka att man när det gällerBältförbindelsen har sett vilka effekterna blir. Vadsom hände när man byggde i Bälten var att de storamusslorna försvann när man rensade rent påbottnen. I stället fick man många mindre musslorpå samma plats, och mängden musslor ökade.Detta ökade också antalet ejdrar, som lever påmusslor. Man har alltså fått en ökning antalet ejdrari Stora Bält. Det är den enda väsentliga förändringsom har skett. Huruvida detta är en förbättringeller en försämring vill jag lämna till andra attbedöma.Anf. 158 ()replik:Herr talman! Koldioxidproblematiken är ett globaltproblem, säger , och så långt är detriktigt. Men det måste innebära att vi på varje ställedär vi kan ingripa för att minska koldioxidutsläppenmåste göra det. Det handlar om ,om och om andra regioner.Det är bl.a. därför som vi har haft en del olikauppfattningar om Dennispaketet och även om endel andra storskaliga lösningar. Vi måste angripadetta på alla de ställen där det är möjligt.Bertil sade i sitt tidigare inlägg att om dethade varit öken eller berg i stället för vatten mellanMalmö och , hade man säkerligenredan byggt en förbindelse. Ja, det är ganskasjälvklart. Om det hade varit öken eller berg där,hade vägbygget knappast hotat den ekologiskabalansen i världens största innanhav.Jag tycker att denna liknelse var ovanligt illa vald,även för att vara vald av . 159 () replik:Herr talman! För det första är detta faktiskt utrettmycket noga. Men det är också mycket värdefulltatt vi får en tredimensionell utredning som visar attdet går att göra en nollösning. Avsikten är ju attåstadkomma en sådan lösning, vilket innebär attgenomströmningen skall bli oförändrad.Men vi skall komma ihåg att vi har enlandhöjning, som leder till att stigermed . Trots nollösningenkommer torsken alltså inte att överleva i Östersjön.När landhöjningen försvårarsaltvatteninflödet, kommer torsken att dö ut iÖstersjön. Jag tycker inte att det är något positivt,men jag vill påpeka att det ändå kommer attinträffa, och då kommer det att finnas annan fisk iÖstersjön.Anf. 160 ()replik:Herr talman! Först en kommentar till denjämförelse med Stora Bält som . Jag vill göra en annan jämförelse med StoraBält. är notan på istorleksordningen 60--större än vad sommotsvarar kalkylerna. Också det kan vara en nyttigläxa.Bertil tar upp landhöjningen, somnaturligtvis kan vara intressant i ett mycketlångsiktigt perspektiv.