prot · GH0968 · 1994-03-02 00:00:00 — Man kan vara enig omramar, man kan vara enig om sådant som ärnationellt viktigt. Sedan kan man i alla fall ha enhård politisk batalj om hur man skall fylla dessaramar med konkret politiskt innehåll.Anf. 33 ():Fru talman! Man häpnar över en del av de svar somhar givits. Jag häpnade särskilt över det svar somCarl Bildt gav , där han hävdar atten stor majoritet i denna kammare skulle varaöverens om den ekonomiska politiken. Jagrekommenderar att stanna och lyssna pådebatten. Då måste han kanske revidera sinuppfattning.Carl Bildt sade vidare att avgiften är så passbegränsad att den inte är av avgörande betydelse.Ulf sade att kostnaden är mycketbegränsad. -- I ett samhällsekonomiskt perspektiv,tillade han. I en situation där både oppositionenoch, antar och hoppas jag, regeringen faktiskträknar miljoner för att komma till rätta medbudgetunderskott och en mycket stor statsskuld ärinte 20 miljarder några små summor, även om vi fåren infasning. är det sagt att avgiftenskall vara 20 miljarder. Därtill kommer enligtregeringens egna konsekvensbeskrivningar deskatteharmoniseringar som vi tvingas göra på grundav s.k. handelsläckage. Därtill kommer vissa höjdatullavgifter för varor från tredje land. Därtillkommer, som man inte har kunnat beräkna ikronor, den ökning av sjukvårdskostnaderna somföljer av en eventuell skattelindring på tobak ochalkohol. Detta står att läsa i regeringens egnakonsekvensutredningar.Återflödet till kommer att gå till jordbrukoch regionalpolitik.Jag vet inte den exakta siffran men det har tidigarerört sig om mellan 7 och 11 miljarder. Detta är alltsåpengar som inte går in i statskassan. När det gällerjordbruket går de i huvudsak till de storaspannmålsodlarna i Syd- och Mellansverige.Jag har tre frågor. För det första vill jag veta meraexakt hur avgiften skall finansieras. För det andra:Hur stort skattebortfall räknar ni med på grund avskatteharmonisering? För det tredje: Hur mycketav nationella pengar måste man lägga in i regional-och jordbrukspolitiken i de delar där EU baradelfinansierar?Anf. 34 Statsminister ():Fru talman! Låt mig först säga till MargaretaWinberg att jag inte har några illusioner om att viär eniga med Socialdemokraterna om varje detalji den ekonomiska politiken. Jag skall inte utnyttjadetta tillfälle till att polemisera om den sakenytterligare. Jag hoppas att vi trots allt fortfarandeär eniga om strävan att ha en låginflationspolitik,hög tillväxt, hög sysselsättning, sanera offentligafinanser och att ha räntor som inte är högre än vadde är i andra europeiska länder. Detta är deprinciper för den ekonomiska politiken som viånyo -- det har vi redan gjort nationellt -- nuförpliktigar oss till att följa. Sedan kan vi ha litet,eller t.o.m. mycket, delade meningar om hur mangör för att åstadkomma detta. kan denpopulistiska frestelsen leda i väg åt olika håll.När det gäller medlemsavgiftens storlek sägerMargareta att det rör sig om väldigtmycket pengar. Jag skall nu bortse från det sominträffar , då vi har fåttväsentliga reduktioner som högst avsevärtreducerar problemet, i den mån som man ser detsom ett problem. Men när vi i slutskedet betalarden fulla medlemsavgiften motsvarar det ungefär1,av bruttonationalprodukten. Vi har nuoffentliga utgifter som motsvarar väl ocht.o.m. har varit av BNP. Dessa utgifterkommer förhoppningsvis inte att vara fullt så stora.Vi måste ha en överensstämmelse mellanskattetryck och utgiftstryck. Av detta framgår attdet handlar om en mycket liten del av de offentligautgifterna. Det är enstaka procent av de offentligautgifterna.Vad får vi då tillbaka? Framför allt får vi tillbaka enekonomi som fungerar bättre, som ger ökad tillväxtoch som därmed ger ökade skatteintäkter. Dåbortser jag från bidrag och subsidier av olika slag,även om de kan vara betydelsefulla inte minst förJämtland, för att ta ett konkret och näraliggandeexempel. Det finns inte en kalkyl som är gjord sominte visar på plus för som samhällsekonomioch som därmed också visar på plus för den svenskastatsbudgeten. Den svenska statsbudgeten, ochdetta kan fru finansministern utveckla länge, ärytterst beroende av att vi har tillväxt i ekonomin.Om vi inte har tillväxt i ekonomin får vi ingaintäkter. Indirekt är det också svar på den fråga somMargareta ställde angåendeskattebortfallet. I den utsträckning som vi görskatteharmoniseringar gör vi det för att värnaskattebaser. Om vi inte gör skatteharmoniseringenså försvinner skattebasen och därmedskatteintäkter. Skatteharmoniseringens syfte är attbibehålla skattebaserna inom landets gränser. Vihar inte något större intresse av att driva det somskall beskattas utomlands. Då betalas det ingenskatt alls. Därmed är även detta ytterst någontingsom gör att vi skapar förutsättningar för sundareoffentliga finanser. Det finns ingen ekonomiskkalkyl av medlemskap som kan göras som inteslutar på annat än mycket betydande plus förSverige.Anf. 35 ()replik:Fru talman! Jag skulle vara intresserad av att fåreda på vad det är för kalkyler som slutar på så storabetydande positiva belopp. Det som man somriksdagsledamot kan få tillgång till är dekonsekvensutredningar som regeringen själv hargjort. I den del som handlar om tillväxt ochinvesteringar sägs det , på s. 10 iboken, att detta skall ses som en illustration ochinte som en prognos. Det som ses som enillustration är en skillnad mellan ett ochett EU-medlemskap på i ökad tillväxt, dvs.litet drygt 7 miljarder. Om statsministern harandra, säkrare kalkyler skulle jag vara väldigtintresserad av att få reda på det.Anf. 36 Statsminister ():Fru talman! Det ligger i sakens natur att det aldriggår att göra absolut säkra kalkyler. Det kan alla f.d.finansministrar, kandidater eller nuvarandefinansminister som är närvarande i denna kammareintyga. Vad vi kan bedöma är hur förändringarna iförutsättningarna för ekonomin påverkarförutsättningarna för tillväxt. Inte minst de kalkylersom har tagit del av ikonsekvensutredningen visar att förutsättningarnaför tillväxt förbättras högst avsevärt med ettmedlemskap, i förhållande till med ett EES-avtal.Skillnaden blir ännu tydligare om man skulle rivaupp . Då handlar det om ett recept fören betydande ekonomisk nedgång.När det gäller kvantifierandet skall man nog hållasig till illustrationen. Men låt oss ta den illustrationsom gäller de beräkningar som har gjorts ikonsekvensutredningarna och som MargaretaWinberg åberopar, dvs. ökad tillväxt per år.Det ger mycket pengar. ger det väl istorleksordningen 35 miljarder. , procentpå procent, är vi säkert uppe i väl över 100miljarder kronor i ökade tillgångar för det samladefolkhushållet.Sedan har och jag, hoppas jag,olika uppfattningar om hur högt skattetryck vi skallha . Men även med det moderata lägreskattetrycket hamnar en betydande del av dessaytterligare tillgångar som kommer till helafolkhushållet i den offentliga budgeten. Jag harmycket svårt att se att det ens med uppbåd avbetydande skepsis, gränsande till illvilja, skulle gåatt få fram någon kalkyl av ett medlemskap sommed fem- eller tioårsperspektivet slutade i någotannat än ett mycket massivt plus för Sverigesamhällsekonomiskt och offentligekonomiskt.Anf. 37 ():Fru talman! Utan att på något vis förringaförhandlarnas betydelse och deras genomfördaarbete vill jag säga att knappast någon trott attutfallet av förhandlingarna skulle bli något annat.Självfallet hoppas jag, utan att vara personligtbekant med det europeiska politiskaetablissemanget, att man där är så pass klok att manuppskattar och gärna vill ha medlemmar som ärrika, välskötta och som dessutom betalar för sig.Mot den bakgrunden störde mig alla dessaryggdunkningar nu . Det somglädjer mig i sammanhanget är att Vänsterpartietverkar vara minst sagt sökande i sina försök attattackera dessa ryggdunkningarnas brödraskap.Min fråga gäller betalningen. Utifrån ett mycketklart vänsterperspektiv tycker jag att det är alldelessjälvklart och förträffligt att de som har mer skallbetala mer, alltså en progressiv avgift. Min fråga äri två delar: Anser inte statsministern att avgiftenegentligen är skatt till som kommer att blialltmer etablerad och demokratiskt förankrad påsikt? Borde vi inte betrakta den som en skatt somär progressivt uttagen? Vore det inte i så fall möjligtför regeringen att tänka sig att denna skatt betalasmed ett progressivt uttag även här hemma? Voredet inte tänkbart att se det som en progressiv skatttill den gemensamma sektorn i som betalasenligt en progressiv skala, dvs. att de som har meri betalar mer än de som har mindre?Anf. 38 Statsminister ():Fru talman! Det handlar ju om en medlemsavgiftsom vi betalar i samband med detta samarbete. Detär i och för sig inte alldeles unikt. Vi betalarmedlemsavgifter när det gäller internationelltsamarbete även i andra sammanhang. I mininledande presentation erinrade jag om att vi skallha session här . Vibetalar en ganska betydande medlemsavgift, som vibeslutar här i , till Nordiskarådet.I det nordiska sammanhanget har det också förts endiskussion om vi skall ha något slags nordisk skattför att finansiera detta samarbete. Jag trorpersonligen inte det.Jag tror att det också i det europeiskasammanhanget är bättre att man bibehåller dennuvarande ordningen, dvs. att man har ett systemdär de stater som är företrädda inom deneuropeiska unionen träffar överenskommelse gångpå gång, normalt femårsperioder, om hurfinanserna skall utvecklas.Om vi inrättar något system med automatisktillförsel av resurser, utan att det är under kontrollav medlemsstaternas regeringar, finns det risk föratt det leder till en okontrollerad utgiftsutvecklingpå den europeiska nivån. Vi skall hålla tummen påfinanserna i på samma sätt som vi gör det iNorden och på samma sätt som vi gör det i Sverigenationellt och på samma sätt som vi gör det ilandsting och kommuner. Det tycker jag är ensjälvklarhet.Medlemsavgiften är ju progressiv endast i denmeningen att det är klart att de rika betalar mera,eftersom det är procent det handlar om. Betalar vi1,av BNP, så är det mera pengar i änvad det är i . Men avgiften är inteprogressiv i den bemärkelse som in i begreppet.Sedan hamnar vi då på frågan: Hur skall detsvenska skattesystemet se ut när det gäller attfinansiera offentliga åtaganden, oavsett om vi talarom medlemsavgiften till det nordiska samarbeteteller till den europeiska unionen eller vad det nukan vara som vi skall finansiera? Det är en annan,mer ideologiskt färgad fråga, där mingrundläggande inställning som bekant är attproportionell beskattning som princip är bättredärför att progressiv beskattning ärtillväxtdämpande, och ytterst är det tillväxten somskapar välfärden.Anf. 39 ():Fru talman! Den fick vi höra ganskamycket retorik om Europasamarbetet. När vi somparlamentariker nu får börja ställa frågor, blirdiskussionen litet mera konkret, och vi får fram litetmer av vad avtalet egentligen innehåller.När jag träffar våra kolleger i ,säger en del till mig så här: Vi lämnade ifrån ossmakten hemma i våra parlament och vi fick denaldrig tillbaka när vi kom hit tillEuropaparlamentet. Det är ett uttryck för detdemokratiska underskottet i det härEuropasamarbetet.De säger att man inte får ordentligtbeslutsunderlag. Man får nöja sig med muntligaföredragningar från tjänstemän som har berettärendet -- under icke offentlighet naturligtvis -- somexperter under kommissionen, som har monopolpå beredningen. Ni kommer som parlamentarikersuccessivt också i att upptäcka att ni dras ini ett likadant system. Vad har ni t.ex. nu förinflytande över beredningen och utvecklingen avden aquis som tas inom ramen för EES-systemet?Det pratades en del om offentlighetsprincipen här.Jag tycker att vi har anledning att fundera litetgrand över den. Det har gång på gång försäkrats attsvensk lagstiftning om offentlighetsprincip gäller iSverige, och i EG gäller den som har beslutats där.Nu säger en företrädare för det nya organet iett anförande vid handelskammare attnär de skickar handlingar från tillKonkurrensverket i så gäller i EU:soffentlighetslagstiftning.Det är alltså ett exempel på hur den informationsom vi har fått är vilseledande. Naturligtviskommer den lagstiftning som utarbetas i EU ocksåi det här avseendet att påverka förhållandena hosvåra myndigheter. Det här är ett problem somborde ha lösts på ett annat sätt än vad som nukommer att ske.Anf. 40 Statsrådet ():Fru talman! talar om svårigheten attfå information om avtalet och liknande saker. Jagtar upp den frågan, eftersom varinne på den tidigare. Jag vill säga att det finns redanganska fylliga pressmeddelanden om vad somöverenskoms i går, och inom den närmaste veckankommer fylligare material.Nu till två kommentarer.När det gäller inflytandefrågorna är det väl förstoch främst viktigt att konstatera att när viöverlämnar suveränitet är det fråga om ensammanläggning av suveränitet, att vi medgemensamma krafter löser gemensamma problemoch att när vi fattar besluten samlat inom denEuropeiska unionen är det fråga om att gemensamtbereda och fatta beslut.Den ordning som används bygger i mycket storutsträckning på skriftligt material som ärtillgängligt för alla. av all dokumentation, hardet sagts mig, kommer med de nyaoffentlighetsregler som har antagits att blioffentliga i EU:s institutioner. Utvecklingen, somdock lämnar en del övrigt att önska -- där håller jagmed -- går klart i rätt riktning.Det uttalande som pekar på kännerjag inte till, men rent allmänt vill jag säga att iSverige gäller svensk offentlighetslagstiftning.Andra länder må ha sin lagstiftning på det området,och det respekterar vi. Sedan är det en annan sakatt i delar av internationellt samarbete -- det mågälla EU, det må gälla FN, det må gälla vilkenannan internationell organisation eller vilketbilateralt avtal som helst -- finns det en delhandlingar som är hemliga och där båda parterrespekterar just detta och därigenom tillämpar ettsekretesskydd.Anf. 41 ():Fru talman! Jag skall gärna lämna kopia på uttalandet. Det finns anledning att tittapå hur det här kommer att fungera.Vi kommer att få andra konfliktområden. Anta atten svensk journalist intervjuar en tjänsteman iBryssel och denne läcker sekretessbelagt material.Då kanske EU:s myndigheter, som vill skärpakontrollen av sina tjänstemän, vill förhöra densvenska journalisten om hur han har kommit övermaterialet. Jag tycker för min del att det är enöppen fråga hur den konflikten skall lösas.EU skall rekrytera 900 tjänstemän med svensktursprung som skall arbeta i EU:s institutioner. Hurkommer och regeringen att kunna styravilka beslut dessa tjänstemän kommer att ta och hurkommer de att väljas ut?Anf. 42 Statsrådet ():Fru talman! Vad beträffar den första frågan gälleratt en tjänsteman som är anställd i EU:sinstitutioner är underkastad för exempelvis meddelarfrihet. Det har viinte att göra med på annat sätt än vad vi har dendag vi blir medlemmar i EU:s institutioner, lika litetsom något annat land har att göra med hur vitillämpar vår offentlighetslagstiftning, vårtmeddelarskydd.När det gäller det konkreta exempel som BengtHurtig ger känner jag inte till att det någonsinskulle ha uppstått någon sådan konflikt. kandet uppstå jurisdiktionsfrågor, men i gällersvensk lag och i andra länder gäller annan lag. IEU:s institutioner gäller EU:s bestämmelser.Så till frågan om rekryteringsförfarandet tillEG/EU:s olika institutioner den dagen ärmedlem av institutionerna. Vi kommer att utarbetaförslag inom till hur rekryteringenskall gå till. Det förslaget, det vet ,kommer vi bl.a. att diskutera med EU-delegationens medlemmar. Sedan är tanken att iljuset av olika synpunkter som inhämtas fastställaformerna för ett rekryteringsförfarande. Till detfinns många förebilder i andra länder som vi kanhämta inspiration från.Anf. 43 ():Fru talman! Arbetslösheten är ett fruktansvärtproblem i EU. Också under högkonjunkturer ärden så hög som i genomsnitt. Det ärett problem som man verkligen uppmärksammaroch är mycket förtvivlad över också inom EU-länderna.Nu finns det erfarenheter av hur denna arbetslöshethar utvecklats i jämförelse med den lågaarbetslösheten i . Det finns också frommaförhoppningar och planer för hur man skall kunnagå vidare. Men erfarenheten säger följande:Danmark hade en mycket låg arbetslöshet i börjanpå 70-talet. När man gick med i EU fick man likahög arbetslöshet i genomsnitt som EU-länderna --upp mot . , som då valde att avbrytasina förhandlingar och stanna utanförmedlemskapet, behöll en låg arbetslöshet underhela . Under de centerleddaregeringarna -- en verkligt svår period avomställning med energikriser, lågkonjunktur ivärlden osv. -- behöll vi vår låga arbetslöshet. Menså fort vi började anpassa oss till EU-politik i slutetpå 80-talet, i vilken man premierarinflationsbekämpning framförarbetslöshetsbekämpning, steg vår arbetslöshetupp till EU:s nivå.Nu har man förhoppningar om att vi plötsligt skallkunna klara vår arbetslöshet om vi binder oss,släpper vår självständighet som land, går in i dennaunion och därmed tvingas att lyda en hel del av desaker som bestäms nere i när det gällerekonomisk politik osv. Är inte detta en egendomligoch from förhoppning? Vad har regeringen försäkra ekonomiska prognoser som säger att viverkligen kan lösa våra arbetslöshetsproblemgenom att bli medlemmar och ge upp vår rätt tillsjälvbestämmande?Anf. 44 Statsminister ():Fru talman! Det finns inga garantier för attnågonting löser våra arbetslöshetsproblem om viinte är beredda att göra det själva genom en sund,stram och riktig ekonomisk politik.Det vi vet är att förutsättningarna för att vi skallkunna klara detta förbättras dramatiskt av att vikan samverka med andra länder. BirgittaHambraeus kan vända och vrida på siffrorna på litetolika sätt, men om hon tittar på det europeiskamönstret är det inte på något sätt enhetligt. Detfinns länder utanför detta samarbete som hardrabbats av arbetslöshet som är mycket betydandeoch som inte på något sätt kan skyllas på någonanpassning. Låt oss ta som ett konkretexempel, och låt oss ta vår egen erfarenhet.Vi vet att dagens ekonomiska kris har sin grund imisslyckanden . Ett av dessamisslyckanden var att vi inte klarade avinflationsbekämpningen. Om vi hade hållit enstriktare låginflationslinje ochframför allt -- det var då skillnadernabörjade komma -- hade förutsättningarna försvensk sysselsättningsutveckling varit klart bättre.Vi fick vår arbetslöshet utanför det europeiskasamarbetet. Att gå in i samarbetet är i sig ingengaranti för att vi klarar av det, men det förbättraravsevärt våra förutsättningar för att klara dennaalldeles avgörande uppgift. Det finns icke enregering i som tror att man klarar tillväxtoch arbetslöshet utan mer av samarbete också påden ekonomiska politikens område.Fru talman! Det sägs retoriskt att vi ger uppsjälvständighet och går in i en union. Vad är det försjälvständighet talar om?Varje form av samarbete -- jag hoppas att ävenBirgitta är för samarbete -- innebär inågon utsträckning att vi gör avkall påsjälvständigheten. var förvissoväldigt självständig intill dess att dök upp påhans ö och de fick samarbeta. Inte ens RobinsonCrusoe kunde göra precis som han ville.Vi skall inte vara några isolerade vildar på någraisolerade öar. Vi vill samverka med varandra iSverige och med andra nationer. Detta innebär ettgivande och tagande. Vi är inte de isoleradevildarna. Vi är de samverkande nationerna, och detär bara så vi kan lösa gemensamma problem. Alltannat är och förblir en illusion.Anf. 45 ():Fru talman! Anser statsminister attSverige har varit isolerat ända tillden tidpunkt då vi började anpassa oss till EU? Detanser inte jag.I en skrift från står det t.ex.att tillhör de tio länder på jorden som harmest internationellt samarbete. Vi tillhör faktiskt3 754 internationella organisationer enligt dennarapport från . Vi samverkar.Frågan är inte om vi skall samverka medEuropeiska unionen utan hur.Varför skulle vi bli isolerade för att våragrannländer bildar en union? Det finns ingen logiki detta. Jag ser det som ren och skär propaganda.Jag tycker att det är tragiskt att debatten skall haden nivån.Anf. 46 Statsminister ():Fru talman! Det gläder mig att också BirgittaHambraeus är för samverkan. Då måste BirgittaHambraeus inse att medlemskap i alla dessainternationella organisationer innebär ett mått avavkall på vår självständighet. Vi har inte varit denisolerade vilden på den isolerade ön, utan vi harsuttit i den ena organisationen efter den andra ochargumenterat och förhandlat och kommit fram tillgemensamma lösningar därför att vi tycker attgemensamma lösningar är bättre. De äreffektivare.Det som har inträffat är ju att vår värld harinternationaliserats alltmer. Allt från ekonomi ochmiljöproblem till medier internationaliseras.Gränserna betyder tack och lov allt mindre. Dåmåste vi bygga demokratin också övernationsgränserna. Vi måste skapa fastaresamverkansformer mellan nationer och folk för attlösa gemensamma problem och säkra freden.Låt mig säga att det som stör mig något i BirgittaHambraeus argumentaion är frontställningen motsamverkan och tron att det i en värld av gemenskapfinns någonting som heter ''den totalasjälvständigheten''. Det är en argumentation somleder till att vi blir den isolerade vilden på denisolerade ön. Det gläder mig att inte ens BirgittaHambraeus vill det.Anf. 47 HANS ():Fru talman! Jag vill vända mig till statsministernoch anknyta till den diskussion han just nu har haft.Det är angeläget att framhålla vikten avalleuropeiskt samarbete och vikten av alleuropeiskkollektiv säkerhet. Men kan statsministern säganågonting annat än att Europaunionen underöverskådlig tid kommer att stanna vid att vara ettvästeuropeiskt projekt?Den andra frågan gäller försvars- ochutrikespolitiken. sade här att inte skulle motsätta sig enutveckling mot ett gemensamt försvar. Jag undrardå hur statsministern har tänkt sig att upprätthålladen alliansfria politiken, syftande till neutralitet ikrig, om man på det sättet från början har givitupp?Jag är något förvånad över att vi fortfarande intehar fått ett besked om hur regeringen tänker siglösa frågan om garantier för offentlighetsprincipen.Vi har haft diskussioner gång på gång här ikammaren och blivit utlovade besked. skriverregeringen på ett avtal utan att vi vet någonting omdetta!Jag vill erinra om att har vänt sigmed skärpa mot hemlighetsmakeriet i en anmälantill . Skall det varahemlighetsmakeri i hemlighetsmakeriet,statsministern?Anf. 48 Statsminister ():Fru talman! Det skall det inte vara.Garantin för den svenska offentlighetsprincipenligger i den svenska grundlagen. Jag tänker inteförhandla om den svenska grundlagen med andraländer. Däremot är det viktigt att de respekteraroch vet om de bestämmelser som gäller i Sverige.Det kommer att ske på det sätt som redogjort för.Så till en av de andra viktiga frågor som HansGöran tar upp: perspektivet --Öst- och . Jag tror mig veta att HansGöran läser de anföranden som jag harhållit under de senaste ett och ett halvt åren i olikaeuropeiska församlingar. Jag har redogjort för minoch -- tror jag -- också visionav det europeiska samarbetet. Han kan se att jaghela tiden har sagt att den utvidgning som nuförhoppningsvis sker med fyra länder, där de 12länderna blir 16 och det västeuropeiska samarbetetdärmed blir komplett, är nödvändigt framför alltdärför att det stärker och förbereder inför den storaoch alldeles avgörande uppgift som på 90-taletinnebär att integrera de central- och östeuropeiskaländerna i detta samarbete. Det vill de själva. Jagtror att flera av de centraleuropeiska ländernakommer att ha ansökt om medlemskap redan innanvi har blivit medlemmar den 1 januari 1995.Därmed kommer frågan om nästa stora utvidgningav samarbetet mycket snabbt upp på dagordningen.Jag hoppas och tror att kommer att tillhörade nationer som driver på. Säkerheten i kaninte isoleras till enstaka delar av . Dethandlar om hela Europa.Den andra frågan handlade om den militäraalliansfriheten kontra det att vi har sagt att vi intevill bromsa en utveckling. Nej, det vill vi inte. Omandra vill gå vidare t.ex. inom ramen för denvästeuropeiska unionen har vi ingen anledning attbromsa detta. Det är deras val.