prot · GI0914 · 1994-10-25 00:00:00 — Förslaget hardärför väckt oro och bestörtning inomåklagarväsendet, domstolsväsendet, polisen ochberörda kommuner.Mot denna bakgrund vill jag frågajustitieministern:Vilka åtgärder avser justitieministern vidta vadavser åklagarväsendets organisation?1994/95:19 av () till justitieministernom onödiga företagskonkurser:Konkursförfarandet håller på att urarta. Det bliralltmer förekommande att företag sätts i konkurs,staten betalar lönekostnaderna via lönegarantin ochföretag kan senare återuppta samma verksamhet somföre konkursen med förbättrad ekonomi. De tidigareskulderna och fordringarna har då "betalats" avunderleverantörer och staten. Detta förfarande drabbarinte enbart dem som får vara med och betalakonkursen utan snedvrider också konkurrensen mellanolika företag. Följdverkningarna har också varitförödande för många mindre och medelstora företag.Från näringslivets sida har det också efterlysts enbättre lagstiftning för att förhindra onödiga konkurser.Utgångspunkten för lagstiftningen rörandekonkurserna måste vara att hålla nere antalet onödigakonkurser och möjligheterna att genom konstrueradekonkurser manipulera systemet måste undvikas. Medden utgångspunkten tillkom . Iutredningen föreslås en lag om företagsrekonstruktionmed syftet att skapa ett förfarande inom vars ramåtgärder kan vidtas för att rekonstruera företag som äri kris men som bedöms ha utsikter till en fortsattlönsam verksamhet.I dagsläget har underleverantörer och andraföretag med oprioriterade fordringar, ofta småföretag,mycket begränsade chanser att få ut sina fordringar.Statens skattefordringar går före. Denna ordningskapar en dominoeffekt som leder till nedläggningarav normalt lönsamma företag. Om statens allmännaförmånsrätt avskaffas kan det gynnaunderleverantörer som får större chanser att få sinafordringar täckta.Lagen skulle också ge incitament för bankerna attmedverka i rekonstruktionen vilket kan uppnås genomatt s.k. produktiva löner går före företagshypotek vidkonkurs. Tanken är att banker därmed skulle vara merangelägna att dels förhindra att kriser uppkommer iföretagen, dels medverka i rekonstruktionen.Samtidigt mildras konkurrenssnedvridningen somlönegarantin kan medföra.Båda dessa förslag tillstyrktes av en majoritet avremissinstanserna. I regeringens proposition läggsdock inte lagförslag i dessa delar. Regeringen anfördeatt dessa frågor kräver ytterligare överväganden.Mot den bakgrunden vill jag frågajustitieministern:1. Vilka åtgärder är regeringen beredd vidtaga föratt undvika onödiga och konstrueradeföretagskonkurser?2. Kommer justitieministern att vidta åtgärder föratt att ändra förmånsrätten vid konkurser?3. Kommer statsrådet i så fall att initiera enberedning med uppgift att skyndsamt belysa dessafrågor med inriktning på ett förslag under 1995RIKSDAGEN Bilaga till Riksdagenssnabbprotokoll1994/95:14Frågor1994/95:23 - 106------------------------------------------------------------------------------------------Anmälda frågorden 13 oktober1994/95:23 av () till finansministernom marginalskatten på arbetsinkomst:Skall målet om åtminstone en halv miljon nyaarbeten under återstoden av kunnauppfyllas krävs en kraftig expansion avsysselsättningen inom den privata sektorn. Denekonomiska uppgång som följt de senaste årenspolitik kommer, om inte beskattningen av riskkapitaloch arbete skärps och om budgetsaneringen fullföljs,att leda till ett stort antal nya arbeten.För att uppnå målet krävs emellertid också enkraftig expansion av den privata tjänstesektorn. Dennasektor påverkas mycket negativt av de ännu högaskattekilarna på arbete. Den totala marginalskatten påen arbetsinkomst, som består av inkomstskatt,skattedelen av arbetsgivar- och egenavgifter samtmervärdesskatt, uppgår till drygt 60 %.Under det senaste året har ett arbete som syftadetill att skapa förutsättningar för minskade skattekilarpå arbete bedrivits. En utredning harremissbehandlats. Det krävs nu initiativ för attfullfölja detta arbete och minska skattekilarnasnegativa effekter.Vilka åtgärder är regeringen beredd vidta i syfteatt minska skattekilen på arbete inom tjänstesektorn?1994/95:24 av () till finansministernom skatteuttaget på enskilt riskkapital:Den viktigaste uppgiften under den kommandemandatperioden är att skapa goda förutsättningar fören hög ekonomisk tillväxt och tillräckligt många nyajobb i företagen. Det var mot den bakgrunden denförra regeringen slopade den tidigareöverbeskattningen av det egna kapitalet i enskildfirma, handelsbolag och aktiebolag. Därmeduppnåddes också den eftersträvade neutraliteten vadavser beskattningen av kapitalinkomster.Skall den ekonomiska uppgång, som blir alltstarkare, leda till tillräckligt omfattande investeringaroch de många nya jobb som krävs får inte det enskildarikskapitalet diskrimineras.Mot den bakgrunden vill jag frågafinansministern:Vilka åtgärder är regeringen beredd vidta för attenskilt riskkapital inte skall diskrimineras genomexempelvis högre skatteuttag?1994/95:25 av () till finansministernom åtgärder mot ökade egenavgifter:Höjda inkomstskatter är negativa för denekonomiska utvecklingen och försämrarförutsättningarna för de nödvändiga nya jobben iföretagen. Att höja eller införa s.k. egenavgifter sominte finansierar kostnaden för en offentlig försäkringoch inte har något samband med utgående förmåner ärdetsamma som att höja inkomstskatten.Att i förväg inteckna en stor del av det mycketknappa löneutrymmet genom höjda inkomstskatterkan leda till kompensationskrav som åter ökarinflationen.Mot den bakgrunden vill jag frågafinansministern:Vilka åtgärder är regeringen beredd vidta så attegenavgifterna inte ökar?1994/95:26 av () till finansministernom beskattningen av arbete:Höga marginalskatter och hög skatt på arbeteminskar arbetsutbudet och leder till störrekostnadsökningar. Höga marinalskatter minskarutbytet av utbildning och kompetenshöjning.För att uppnå en tillräckligt hög tillväxt iekonomin och tillräckligt många nya arbeten iföretagen får därför inte beskattningen av arbeteskärpas.Mot den bakgrunden vill jag frågafinansministern:Vilka åtgärder är regeringen beredd vidta för attundvika att beskattningen av arbete skärps?1994/95:27 av () tillfinansministern om finansieringen av Öresundsbron:Med anledning av svagheterna i de ekonomiskakalkylerna och den negativa kostnadsutvecklingen förden planerade har den danskaekonomiministern frånsvurit sig det ekonomiskaansvaret för broprojektet. Detta bör rimligtvisföranleda åtgärder från den svenska regeringen.Jag vill därför fråga finansministern om vilkaåtgärder den avser vidtabeträffande broprojektets finansiering med anledningav den danska ekonomiministerns besked.1994/95:28 av () till finansministernom åtgärder mot kommunala skattehöjningar:Resultatet av valutgången i landets landsting ochkommuner förefaller bli en veritabel skattechock. Ivissa kommuner blir den sammantagna effekten enskattehöjning på över 2 kr.Höjda kommunalskatter slår hårdast för dem medlägre och mellanstora inkomster. Höjdakommunalskatter innebär att den totalamarginalskatten på arbete skärps. Denna utvecklingbör hindras.Mot den bakgrunden vill jag frågafinansministern:Vilka åtgärder är regeringen beredd vidta för atthindra de kommunala skattehöjningarna?1994/95:29 av () tillkommunikationsministern om Europaväg 6:I beslut om investeringar i trafikensinfrastruktur anges det klart att väg E 6skall byggas ut till motorväg på hela sträckan mellanGöteborg och . Men beslutet har ejverkställts fullt ut . Den planerade utbyggnadenhar bara nått fram till en punkt strax söder omUddevalla, vilket också innebär att förbifarten förbiUddevalla ej är beslutad. Enligt min mening är detdock önskvärt att utbyggnaden av väg E 6 tillmotorväg kommer i gång längs hela sträckantill norska gränsen.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga till kommunikationsministern: att ge besked om fortsattutbyggnad av till motorvägsstandard genom helaBohuslän?1994/95:30 av () till justitieministernom sjöfylleri:Frågan om promillegränser vid sjöfylleri harövervägts . infördes enuttrycklig bestämmelse i sjölagen i detta ämne. Dessabestämmelser gällde sedan i stort fram till den 1 juli1991 då de nuvarande bestämmelserna om onykterhettill sjöss infördes. har en enig statligutredning föreslagit i princip samma regler som itrafik på land. Tyvärr har inte några promillegränserinförts i lagen.Att några promillegränser inte har införts hartidigare motiverats med att Brottsförebyggande rådetförst skulle utvärdera de bestämmelser om sjöfyllerisom infördes . Enligt min mening har dennafråga blivit utredd och utvärderad så det behöverlagfästas . Båtsäsong efter båtsäsong får inte gåutan att effektiva åtgärder mot sjöfylleri sätts in. Vivet av erfarenhet att dör åtskilliga personeroch ännu fler skadas på sjön på grund av onykterhet.Dessutom förekommer en hög grad av "sanitärolägenhet" som drabbar strandboende, friluftsliv ochbadande samt inte minst fågellivet.Med anledning av det ovan anförda vill jag ställaföljande fråga till justitieministern: regeeringenatt vidta några åtgärder för att införa promillegränserför att bekämpa sjöfylleri?1994/95:31 av (v) tillkommunikationsministern om Arlandabanan:Under föregående mandatperiod fattades beslutom att privatisera Arlandabanan.Kommer regeringen att vidta några åtgärder så attbeslutet kan omprövas?1994/95:32 av () tillkommunikationsministern om räddningsflottarskonstruktion:Efter förlisningen av Estonia har framkommit attde flesta överlevande är män. Den fysiska styrkan varav avgörande betydelse. Räddningsflottarnaskonstruktion t.ex. avsaknaden av bordningsrampergjorde att många kvinnor och fysiskt svaga personerinte kunde ta sig upp på flottarna.Min fråga till kommunikationsministern är:Är regeringen beredd att komma med förslag tillregler så att räddningsflottar i fortsättningen försesmed bordningsramper eller räddningsstegar?1994/95:33 av Per () tillkommunikationsministern om genomSkaraborg:I är man i full färd med att planera förutbyggnaden av som enligt ett riksdagsbeslutskall få motorvägsstandard. Det finns emnellertid ingamedel anslagna till detta.Längs genom finns flera hårtolycksdrabbade sträckor. Det är därför nödvändigt attså fort som möjligt bygga om dessa sträckor, och somjag ser det vore det bättre att i stället för motorvägomgående projektera en väg av 13-meterstyp medplanfria korsningar.Ute i kommunerna sitter kommun- ochlänspolitiker och planerar utifrån ett riksdagsbeslutsom ännu inte är finansierat, men det finns en stor riskatt nödvändiga investeringar för att förbättrasäkerheten aldrig blir av.Jag vill därför fråga:Vilka åtgärder är kommunikationsministernberedd att vidta för att de olycksdrabbade sträckornaså snart som möjligt skall kunna byggas om?1994/95:34 av () till statsrådet om avregleringen av elmarknaden:Riksdagens majoritet beslutade attbifalla proposition 1993/94:162 Handel med el ikonkurrens. Mot detta reserverade sig bådeVänsterpartiet och Socialdemokraterna.Avregleringen skall träda i kraft den 1 januari 1995och förberedelserna inför detta pågår nu för fullt.Avregleringens konsekvenser är inte kända, menman kan förmoda att avregleringen bl.a. försvåraravvecklingen av kärnkraften och höjer elpriserna iframför allt glesbygd. Det fordras nu snabba åtgärderom avregleringen skall stoppas.Jag vill därför fråga:Avser statsrådet vidta åtgärder för att stoppaavregleringen av elmarknaden?1994/95:35 av () till statsrådetMats om EU-information:I en broschyr utarbetad av Utrikesdepartmentetshandelsavdelning som distribuerats till hushållenframförs vissa påståenden om den ekonomiska ochmonetära unionen (EMU).Där påstås bl.a. att vi i själva skall avgörafrågan om anslutning till den gemensamma valutanoch . Detta är ju faktiskt inte helasanningen. Jag tycker det är angeläget att EU-information till hushållen sakligt behandlar olikafrågor.Jag vill därför fråga:Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för atthushållen skall få en objektiv information om denekonomiska unionen?1994/95:36 av () till finansministernom kommunsektorns ekonomiska resurser:Under valrörelsen gavs från åtskilligasocialdemokrater intrycket att en socialdemokratiskregering skulle ge kommunsektorn väsentligt ökadeekonomiska resurser.Regeringsförklaringen saknar varje antydan omden för vår välfärd så viktiga kommunala sektornsförutsättningar.Mot bakgrund härav vill jag härmed frågafinansministern:Hur bedömer finansministern den kommunalasektorns förutsättningar ?1994/95:37 av () till näringsministernom varvsindustrins konkurenssituation:Den svenska varvsindustrin, bestående av relativtsmå enheter i , , ,och befinner sig i en mycketsvår situation.De tvingas konkurrera med varv i Nordenoch , som alla har subventioner av olika slag.Detta är en omöjlig situation och kommer nusnabbt att innebära ytterligare minskning av en redanliten svensk varvsindustri.Riksdagen uttalade att regeringen börgöra en översyn av konkurrensvillkoren för svenskvarvsindustri och återkommer till medförslag som syftar till att varvsnäringen i fårlikvärdiga konkurrensförhållanden med varvsindustrininom . Ännu har inget hänt.Jag vill därför fråga näringsministern:Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för attge de svenska varven samma villkor som varv i övrigavärlden?1994/95:38 av () tillarbetsmarknadsministern om uppsägning av statligtanställda:De anställda och de fackliga organisationerna vidstatliga verk har under en lång följd av år lojalt ställtupp på de rationaliseringar, bolagiseringar ochprivatiseringar som genomförts. Inte minst gäller detNorrbottens län. I olika steg har , ,, , , o.s.v.minskat sin personal. Olika åtgärder har vidtagits föratt lindra konsekvenserna för den enskilde men mångahar hamnat i den långa kön av arbetslösa. Jag villdärför fråga arbetsmarknadsministern:Är arbetsmarknadsministern beredd att ta initiativtill att staten i fortsättningen skall ha målet att vara enmönsterarbetsgivare som ser till att andraarbetstillfällen skapas innan den själv säger upp sinaanställda?1994/95:39 av (v) tillarbetsmarknadsministern omarbetslöshetsersättningen till deltidsarbetande:De nya reglerna för arbetslöshetskassan innebärbl.a. att man får deltidsstämpla i högst 300 dagar.Deltidsarbetande finns främst inom yrken som ärkvinnodominerade. De nya reglerna innebär därför attkvinnors möjligheter till en egen försörjningbegränsas.Min fråga till arbetsmarknadsministern är:Har regeringen tänkt vidta några åtgärder för attförbättra arbetslöshetsersättningen tilldeltidsarbetande?1994/95:40 av () till statsrådet om asylsökande kvinnor, som misshandlatsav sina män:Under senare tid har ett par uppmärksammade fallförekommit där asylsökande kvinnor fått avslag påsina ansökningar och beslut fattats om utvisningdärför att kvinnans man dömts till utvisningresepektive lämnat landet för att han riskerat åtal förmisshandel av just kvinnan i fråga. Kvinnorna harlämnat sina män och sökt skydd undan hotet fråndenne. Som skäl har tillståndsmyndigheterna,invandrarverk och utlänningnämnd, anfört att familjerjuridiskt sett bör hållas samman. Av detta skäl har dåandra bestämmelser som kunde givit kvinnan ochhennes barn rätt att stanna i inte tillämpats.Avser regeringen att vidtaga någon åtgärd så attasylsökande kvinnor som misshandlats av sina mäninte utvisas med hänvisning till att mannen inte harrätt att stanna i ?1994/95:41 av () tillsocialministern om privata specialistläkare:I regeringsförklaringen sade statsminister följande: "Etableringen av specialistläkare,som dränerar sjukvårdens ekonomi, kommer attupphöra. "Vilka åtgärder avser socialministern vidta för attsäkra patienternas valmöjligheter när det gällerprivata specialistläkare?1994/95:42 av () till miljöministern omregler om miljöhänsyn i fastighetsbildningslagen:Assidomän säljer nu ut skogar med storanaturvärden. har påvisatrisken för att dessa skövlas när enskilda markägareutnyttjar nya bestämmelser i fastighetsbildningslagenoch den avreglerade skogsvårdslagen.Naturskyddsföreningen har i tidskriften 1994:5 beskrivit hur man i ett fall utnyttjatfastighetsbildningslagen för att lättare kunna avverkaskogen och kringgå skogsvårdslagens bestämmelser.Av denna anledning borde någon bestämmelse ifastighetsbildningslagen kunna förhindrafastighetsbildningar vars syfte är att kringgåbestämmelserna i skogsvårdslagen.För miljöfrågor i vidsträckt bemärkelse finnsspeciallagstiftning i bl.a. naturvårdslag,miljöskyddslag och kulturminneslag. Härutöver finnsmiljöhänsynsparagrafer i bl.a. skogsvårdslagen ochlagen om skötsel av jordbruksmark. Motsvarandesaknas i fastighetsbildningslagen. För att undanröjarisken för att miljöhänsyn inte tas borde enmiljöhänsynsbestämmelse motsvarande den iskogsvårds- och jordbrukslagstiftningen införas ifastighetsbildningslagen.Ämnar regeringen framkomma med förslag somstävjar dessa missförhållanden?1994/95:43 av () tillfinansministern om EU-omröstningens påverkan påstatsfinanserna:Frågan om hur medlemsavgiften till EU skallfinansieras, om folkomröstningen ger en majoritet förja till EU, upprepas gång efter annan av nej-sidan.Svaret på frågan varierar något, men i huvudsakhänvisas till det normala budgetarbetet.En lika intressant fråga är vad ett utanförskapskulle få för konsekvenser för statsbudgeten. Olikarapporter och utredningar har visat olika siffror förkostnaden för ett nej till EU med hänsyn till enförväntad högre räntenivå, lägre investeringstakt ochlångsammare tillväxt.Min fråga till finansministern är mot bakgrund avovanstående om har gjort någraalternativa beräkningar för utfallet på statsfinansernavid ett ja respektive ett nej i EU-omröstningen.1994/95:44 av () tillsocialministern om karensdagen i sjukförsäkringen:Fyrpartiregeringen kom vid den s.k.krisuppgörelsen 1992/93 överens medSocialdemokraterna om att införa en karensdag vidsjukdom. Efter införandet av karensdagen har dockflera problem blivit tydliga. Det är angeläget attåtgärda dessa snarast.Ett problem rör personer med obekväm arbetstid,speciellt deltidsarbetande. En särskilt drabbad gruppär kvinnor som arbetar natt inom vården.Utgångspunkten för förslaget om införande av enkarensdag utgick från en normalarbetstid av 40timmar . Nattarbetande kvinnor inom vårdenarbetar emellertid ofta färre antal timmar pågrund av den obekväma arbetstiden. I den här gruppenarbetar de flesta deltid, med långa arbetspass. För envanlig industriarbetare innebär en karensdag isjukförsäkringen att den disponibla månadsinkomstenminskar med. en tjugoendel.För en deltidsarbetandeundersköterska som arbetar i månadeninnebär emellertid karensdagen en förlust på entiondel av månadsinkomsten. Denna uppenbaraorättvisa är långtifrån intentionerna i krisuppgörelsen.Avser statsrådet ändra reglerna så att bördornabärs rättvist av alla löntagare, oavsett yrkesgrupp ochtjänstgöringsgrad?1994/95:45 av () till finansministernom de i regeringsförklaringen angivnabudgetförstärkningarna:I regeringsförklaringen står följande att läsa påsidan 3:"har redan beslutat om åtgärder, somnu skall genomföras och som innebär en förstärkningav statsbudgeten med . "Min fråga till finansministern är vilkabudgetförstärkningar som avses.1994/95:46 av () till statsrådetAnna om den i regeringsförklaringenangivna sjukvårdsutredningen:I regeringsförklaringen står följande att läsa: "Denpågående sjukvårdsutredningen skall snabbt kartläggatillståndet i sjukvården och föreslå åtgärder förförbättringar och effektiviseringar. "Jag vill med anledning av ovanstående frågastatsrådet vilken sjukvårdsutredning som åsyftas.1994/95:47 av () till statsrådetYlva om rätten att välja skola:Rätten att välja skola finns reglerad iinternationella konventioner som ställt sigbakom. Det gäller t.ex. FN:s allmänna deklaration ommänskliga rättigheter. Där sägs bl.a. att rätten att väljaden undervisning som skall ges åt barnen, i främstarummet tillkommer deras föräldrar.Regeringen skriver i regeringsförklaringen atträtten att välja skola är självklar, men att systemetmed den s.k. skolpengen skall avvecklas.Hur tänker statsrådet försäkra sig om att rätten attvälja skola garanteras och inte återigen blir beroendeav familjens ekonomi?den 14 oktober1994/95:48 av () till statsrådetLeif om de kurdiska flyktingarna i Estland:Under flydde nära en miljon kurder tillTurkiet och , de allra flesta till . Ungefär tvåtredjedelar av kurdiska del är nu ensjälvstyrande kurdisk region och många kurder haråtervänt till sina hembyar. Men de som flydde frånt.ex. Kirkuk- och Mosulområdena, som fortfarandeligger under välde har inte kunnatåtervända. Några av dem har valt att fly från överländerna i gamla för att komma tillVästeuropa, där de ofta har nära släktingar. En gruppbefinner sig nu i och lever underfängelseliknande förhållanden.Sedan sex dagar hungerstrejkar kvinnor och barn.Männen lever skilda från sina familjer. ställereventuellt upp i någon form. Det vore skäl attsamarbeta med i denna fråga. tillSverige är stängd och innebär risker för flyktingar ochstraff för besättningarna.Är invandrarministern beredd att hjälpa till att lösadessa lidande flyktingars problem?1994/95:49 av () tillstatsministern om EU-omröstningen:Om varken ja- eller nej-sidan får vidfolkomröstningen , kommer då densida som får flest röster att avgöra inträdet i deneuropeiska unionen?1994/95:50 av () tillkommunikationsministern om ochnattågstrafiken:Goda kommunikationer för är av storbetydelse. Flera städer är oerhört beroende av dembåde för persontrafik och som fraktare av gods.Genom - Faluns högskola och placeringenav statliga verk (och ) ochstora industrier t.ex. Domnarvets , Storaoch är kraven på täta och godakommunikationer helt avgörande. Planerna påatt dra in det enda nattåget kommer att påverkaregionen negativt. Det har varithotat.Är kommunikationsministern beredd att ta uppfrågan till prövning?1994/95:51 av () till statsrådet om de ekonomiska villkoren för defristående skolorna:I regeringsförklaringen står att förändringar inomskolornas ekonomiska tilldelningssystem kommer attgenomföras. De fristående Waldorfskolorna har underhela sin existens arbetat under mycket svåraekonomiska betingelser och därför tvingats ta utelevavgifter.Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för attde fristående skolorna skall erhålla sammaekonomiska förutsättningar som de kommunalaskolorna?1994/95:52 av.Margitta () tillutbildningsministern om den högre utbildningen:Den tidigare borgerliga regeringen satsade på enutbyggnad av den högre utbildningen. Kapaciteteninom grundutbildningen har byggts utmed . För att säkra kvaliteten vid dennaexpansion gjorde regeringen en satsning på kvalitet,bl.a. genom att införa en s.k.kvalitetspremie. Densocialdemokratiska regeringsförklaringen nämner flerplatser inom den högre utbildningen men inget om attutbildningen skall hålla hög kvalitet. I en intervju den13 oktober i ger statsrådetintrycket av att han inte anser att kvalitetssäkring ärprioriterat och att högskolor som satsar på kvalitetinte skall premieras för det.Jag vill fråga vad statsrådet avser göra för att denhögre utbildningen i även fortsättningsvisskall hålla hög kvalitet.1994/95:53 av () tilljordbruksministern om älgsjukan:Sedan 1985 har ett tusental älgar insjuknat ochdött i den svenska älgsjukan. Sjukdomen har varitsärskilt vanlig bland älgar i , ett avSveriges mest försurade områden. Orsakerna tillälgsjukan är inte utredda men det finns olika teorierbakom den.Vissa experter pekar på kalkning avförsurad mark som en tänkbar orsak bakomsjukdomen.Med anledning av ovan förda vill jag frågastatsrådet:På vilket sätt avser regeringen medverka till attkartlägga orsakerna bakom den svenska älgsjukan såatt den kan bekämpas?1994/95:54 av () tilljordbruksministern om Östersjölaxen:Som ett led i försöken att rädda den naturlevandelaxen i föreslog s.k.laxutredning att skulle stoppa allt sitt laxfiskefrån fram till årsskiftet.Fiskeriverkets styrelse kunde inte ta något beslut vidsitt senaste sammanträde utan bordlade frågan.