prot · GH0961 · 1994-02-16 00:00:00 — När beslutet är fattat vet man vad somgäller , men det är självklart attpersonalen dagen innan beslutet fattas inte kansvara på om momsen skall vara 25 eller 12 %.Anf. 10 ():Fru talman! vill jag säga att jag vetvilka beslut har fattat. Det behöver inteK-G upplysa mig om. Jag vill ändå frågavarför vi skall ha en så hög hastighet påavregleringen. Ingen avreglering har varitlyckosam. Det vet K-G mycket väl.Taxichaufförerna slåss på ochvalutaavregleringen har varit mindre lyckosam.Personligen lider jag väldigt mycket avavregleringen av flyget. Den tvingar mig att vistas iStockholm en eller mer än tidigare iveckan på grund av de försämradeflygförbindelserna. Jag lider också av defördyringar som vi har åsamkats på grund avavregleringen.Därför ser jag framtiden an med fasa vad gällerPosten. Posten har fungerat på ett myckettillfredsställande sätt, men det vet tyvärr ingenbland personalen . Om K-G hade varitanställd inom Posten i stället för inomskattemyndigheten hade han kanske kunnat vararådgivare och sagt vad som skall komma att händai framtiden.Anf. 11 ():Fru talman! behandlar vi enmervärdesskattefråga. Det gäller moms på porto.Det har inte direkt med bolagisering elleravreglering att göra. Den frågan är i första hand enfråga för trafikutskottet. Den debatten får man tadär, . Vi kan naturligtvis ta endebatt om avreglering i allmänhet, men gällerdet huruvida vi skall ha 12 eller 25 %mervärdesskatt på brevporto. Det är det beslutetsom skall fattas i dag.Jag upprepar att man från socialdemokraternassida inte har lagt fram någon motion om att riva uppbeslutet om avreglering. Att bakvägen försöka rivaupp förslaget och diskutera bolagiseringen är någotav ett slag i luften.Anf. 12 ():Fru talman! Jag upprepar nu vad Karl-GöstaSvenson sade så att det blir tydligt i protokollet:Aktiebolaget Posten kommer att dra av 500miljoner i mervärdesskatt. Samhället får in 1 000miljoner. Nettot blir alltså 500 miljoner. Var det såKarl-Gösta sade? Om detta är korrekthade jag fel, fru talman, när jag misstänkte attstaten skulle förlora på förslaget. Vi får kontrolleradetta senare, men har vi klara uppgifter. Jagtackar för det.Det problem jag tar upp, , ärden renodlade skattetekniska frågan. Riksdagenslopar punkt sju i åttonde paragrafen och behållerpunkt åtta. Det är det som är den legala juridiskaknäckfrågan. Man behåller momsfrihet förfrimärken.Karl-Gösta säger att frimärken är ettbetalningsmedel. Det är det inte, bl.a. av denorsaken att vem som helst i detta land äger rätt attge ut frimärken till följd av de beslut somregeringen har lyckats driva igenom i riksdagen.Enligt finns det alltså en frihetför vem som helst som har lust att ge utbetalningsmedel i detta rike. Det kan inte mena. Det kan inte vara möjligt atthan har denna ståndpunkt.Min huvudståndpunkt i denna debatt är att maninte kan ha två sinsemellan motstridiga regler. Manfår bestämma sig för den ena varianten. Antingenär det mervärdesskatt på breven eller inte.Privatkunders enda sätt att betala denna skatt är attköpa frimärken. Då kan man inte ha en paragraf ilagen som säger att det inte utgår någonmervärdesskatt på frimärken. Det blir tyvärrmöjligt att raljera med detta förslag. Min poäng äratt man inte kan ha en sådan lagstiftning i längden.Det är synd att inte inser detta.Ni säger att man måste se tiden an och skapa nyalösningar. Nej, inte alltid, skall avsluta inlägget med att läsa ur en bok somjag brukar läsa: Offentliga inrättningar och verk,ehuru i högsta grad nyttiga för ett stort samhälle, ärlikaväl av den naturen att de aldrig kan betala sigoch gå med vinst för en enskild eller för ett litetantal enskilda.Till denna gemensamma sektor hör, enligt AdamSmith, utbildning och transportväsende.Brevbefordran hör till transportväsendet. ÄvenAdam insåg i ''Nationernas välstånd'' från1776 att man inte skulle privatisera och skapamarknadslösningar på vissa områden. Men detinser inte denna regering och . 13 ():Fru talman! Jag har fått en uppgift om attomsättningen är ca 10 miljarder. Med utgångspunktfrån det har jag räknat fram att det rör sig om cirkaen miljard och att den ingående momsen skullekunna beräknas till 500 miljoner.Jag fick sifferuppgifterna hastigt , men vi kankontrollera dem efteråt. Jag kan begära attutredningstjänsten verifierar dem. Men detta äralltså den uppgift jag kan lämna . Utifrån dessasiffror har jag själv räknat ut att ''break even'' liggerpå mellan fem och sju procentenheter.När man skickar ett brev får man betala enportoavgift eller en transportavgift, beroende påhur man vill rubricera den. Den somvidarebefordrar brevet tar betalt för det. Eftersomvi nu inte kommer att ha något postverk utan ettbolag, betraktas det som näringsverksamhet. Allnäringsverksamhet, med vissa undantag, ärmervärdesskattepliktig enligt huvudregeln i denmervärdesskattelag som funnits sedan gammalt,framför allt efter det att vi i samband medskatteomläggningen breddade basen.När går till posten får han betalaför detta. Då tjänsten har blivit utförd skallmervärdesskatten redovisas. Så enkelt är det. Sombetalningsmedel för att skicka brev använder vi enform av märken, som i det här fallet kan kallasfrimärken. De används också i det övriga Europa.Jag får sätta på så många frimärken som krävs föratt skicka brevet enligt de statuter som Posten ellerandra företag har ställt upp. I det beloppet ingårmervärdesskatt.Jag ser inte några som helst problem med detta.Det finns ingen anledning att stå här i kammarenoch raljera. Det är en aning barnsligt, och det ärinte värdigt en riksdagsledamot att stå i sin bänkoch göra så.Jag gillar , men det här är långtunder lågvattenmärket.Anf. 14 ():Fru talman! Det är också långt underlågvattenmärket att ha en motsägelsefulllagstiftning, ! Enligt 8 §mom. 7 utgår mervärdesskatt. Enligt följandeparagraf utgår ingen mervärdesskatt. Det är detsom är problemet.Det är faktiskt bara privatpersoner som kommer attbetala en mervärdesskatt. Min fråga är: Enligtlagen finns det ingen mervärdesskatt på frimärken,och enligt lagen är det bara privatpersoner somkommer att leverera mervärdesskatt till samhället.Men hur skall den betalas?Min poäng är att ni borde ha system i ert egetsystem. I pjäsen om fälldes kommentarenatt det i alla fall är system i galenskapen. Man kanha vilken åsikt som helst om Posten skall vara ettbolag eller inte och om man skall ha konkurrenseller inte, men lagstiftningen skall varasammanhållen. Det är det som regeringen harmisslyckats med.Man kan kalla det att raljera, men det är faktisktvärt att kritisera, ! Jagrespekterar och tycker om ,men jag tycker inte om att det inte finns system ilagstiftningen. Jag är konservativ i den meningen,och det är jag stolt över. Jag tycker att vi skall haen strikt lagstiftning i detta land.Grundorsaken till ert problem är EU-anpassningen. Välj endera sättet, Karl-GöstaSvenson! Lägg mervärdesskatt på frimärkena ellerta bort den! Så blir det konsekvent.Nu avslutar vi debatten och avvaktar den praktiskalösningen. Den kommer nog att ordnas, men denkommer inte att stämma överens med lagensbokstav, ej heller med dess anda.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 9 §. )6 § Kompensation för viss dieseloljeskattFöredrogsskatteutskottets betänkande1993/94:SkU26 Kompensation för vissdieseloljeskatt. 1993/94:119)Kammaren biföll utskottets hemställan om attbetänkandet skulle avgöras efter endast enbordläggning.Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 9 §. )7 § Målsägandebiträde m.m.Föredrogsjustitieutskottets betänkande1993/94:JuU12 Målsägandebiträde m.m. (prop.1993/94:100 bil. 19)Anf. 15 ():Fru talman! I detta betänkande föreslås att rättentill målsägandebiträde utvidgas, så att ettmålsägandebiträde skall kunna förordnas i samtligamål om fängelse kan följa på brottet. Stor hänsynskall tas till personliga förhållanden och andraomständigheter, och det skall finnas starkt behov avbiträde.Vi socialdemokrater tycker att denna utvidgning ärrimlig och angelägen.När det gäller rättshjälp i mål som skall behandlasutomlands har praxis varit synnerligen restriktiv.Nu föreslås i 8 § i rättshjälpslagen att rättshjälp fårbeviljas en rättssökande som är bosatt här, omsaken gäller ett brott mot honom eller henne sommotsvarar brott enligt 6 kap. i , alltsåsexuella brott, eller om det finns särskilda skäl förrättshjälp.I utskottet råder total enighet om att de som råkatut för sexualbrott utomlands måste få möjlighet tillhjälp. Vi har inte heller velat peka ut vilka andraskäl som kan komma i fråga. Detta har jag ställtupp på. Men jag vill säga att ,där jag är ledamot, kommer att hamna i svåragränsdragningsproblem när man nu tänjer påparagrafen genom att formulera om den utan attsamtidigt säga vad man avser med ändringen.Med tiden kommer dock en praxis att utarbetassom vägledning. Den kommer att bli mycketrestriktiv, om man ser till vad statsrådet anser attdet skall få kosta. Hur har regeringen räknat?Kostnadsökningen uppskattas till mellan 0,5 och 1miljoner kronor för rättsligt bistånd till brottsofferutomlands.Hjälpen för den som beviljas rättshjälp skall beståav resa, uppehälle och allt som hör till kostnadenför inställelse vid en utländsk domstol. Somhuvudregel skall gälla att biträdet driver ärendetfrån och uppdrar åt någon jurist på platsenatt utföra det arbete som erfordras i samband medrättegång eller annan inkallelse. Platsombudet skallockså vid behov ersätta den svenska advokaten.De ärenden som Rättshjälpsmyndighetenhandlägger avseende familjemål utomlands kostarsällan , oftast omkring 250 000 kr.Föräldrarna till en flicka som råkade ut för envåldtäkt i betalade sammanlagt över70 bara för dotterns inställelsekostnad. Tänkdå om våldtäkter begås i eller iOstasien!I länder där våldtäkter inte ses som ett allvarligtbrott brukar det vara svårt att få fram sanningen,och utredningskostnaderna blir höga. Till dettakommer tolkkostnader och översättningar.Dessutom är kostnaderna för juridiska förfarandeni andra länder generellt mycket stora. Vi tycker atttimkostnadsnormen på är hög fören advokat som driver fallet i , men det ärdet inte om man jämför med många andra länder.Hur många brottsoffer utomlands tror IngbrittIrhammar kan få rättshjälp för 0,5-1 miljonerkronor, när familjemål, som t.ex. underhållsbidragoch vårdnad av barn, kostar ca ?Detta förslag väcker förhoppningar, som inte kaninfrias med de medel som står till buds. Var säkrapå att vi som fattar beslut kommer att finna starkaskäl och behov i de flesta fall! Men vi har barapengar till att bevilja en handfull av alla deansökningar som vi behandlar.Varför lägger regeringen gång på gång förslag somhelt saknar konsekvensanalyser?Utskottsmajoriteten avstyrkte regeringens förslagom att sänka inkomstgränsen till fyra basbelopp,eftersom det klart framstod vilka konsekvensernaskulle bli. I stället sade vi ja till att höjagrundavgiften och tilläggsavgiften för denrättssökande.Vad blev resultaten av detta? I domstolarna sitterman i tio och räknar utåterbetalningsskyldigheten. Det gick på nolltidinnan vi kom med något så krångligt som atttilläggsavgiften inte bara skall beräknas påbiträdets ersättning för arbete utan på samtligarättshjälpskostnader, enligt 9 § andra stycket irättshjälpslagen. Den bör dessutom i principbetalas allteftersom kostnaderna uppkommer.På , som fastställer deslutliga avgifterna och gör avräkning när ärendenaavslutats, är man också kritisk till detta merarbete.Vi har inte hört någon som tror att vi har sparatgenom att höja rättshjälpsavgifterna.Det värsta av allt är att vi verkar vara på vägtillbaka till den tid då det bara var de fattiga och som hade ekonomiska möjligheter att till varata sin rätt. En ordentlig analys hade kunnat ge ossbesked om följderna. Det fanns inte heller någonanalys av vad resultatet kunde bli när alla, ävensocialbidragstagare, skall betala grundavgiften.Tidigare kunde advokater själva sätta avgiften tillnoll.Nu fördröjs dessa ärenden, eftersom mångaadvokater skickar dem till Rättshjälpsmyndighetenför att handläggare där skall avgöra om rättshjälpskall beviljas och hur mycket rättssökande skallbetala. Undra på att det blir rundgång ochmerarbete! Det förslaget skulle ge en besparing på6 , trodde regeringen. Jag ser framemot den dag då Rättshjälpsutredningenpresenterar sitt arbete.Eftersom regeringen inte har gjort någon analys avvad ändringarna i 8 § rättshjälpslagen kommer attge för följder, skall jag drista mig till ett försök. Attpengarna bara räcker till en handfull brottsofferutomlands har jag redan sagt, likaså attRättshjälpsmyndigheten och Rättshjälpsnämndenkommer att få svåra gränsdragningsproblem.Vi har också advokaterna. ansökeradvokater om rättshjälp i utlandsärenden, någotsom det är lönlöst att söka om. De sätter sig in iärendet och skriver en ansökan, som avslås avRättshjälpsmyndigheten med klar motivering atträttshjälp inte kan beviljas enligt rättshjälpslagen.Ändå överklagas det till , därärendet avslås av samma skäl.Nu kommer utlandsärendena att öka markant.Enligt den nya lagen skall rättshjälp kunna beviljasvid sexuella brott och när det finns särskilda skäl.Såväl klienten som advokaten kommer att hävdaatt just deras fall stöds av lagen. Brottsoffren somfår avslag måste dock betala för det arbete somadvokaten har lagt ned. Balanserna kommer att blihögre, ännu högre än vad de är , ochRättshjälpsnämnden har redan nu så mångaextrasammanträden som de två föredragande ochledamöterna klarar av.Resultatet av det här förslaget kommer att bli attkringkostnaderna ökar och kan bli högre än den1/2 -- som den direkta hjälpen tillbrottsoffren beräknas få kosta. jagskulle inte bli ledsen om det visade sig att jag harfel i min analys.I propositionen beräknas de förslag som regeringenlägger fram kosta 2 1/2 -- . Ireservation 2 ifrågasätter vi kostnadsberäkningen.Vi kommer inte att yrka bifall till reservation 2,eftersom regeringen har gett förslag på finansieringi budgetpropositionen, vilket var vårt krav ireservationen.Det förslag i betänkandet som vi socialdemokratermotsätter oss är att målsägandebiträdetsbehörighet att tillvarata målsägandens intressen ifråga om skadestånd vidgas i de fall dåskadeståndstalan har avskilts från brottmålet för atthandläggas som ett enskilt mål enligttvistemålsreglerna.I dag kan målsäganden i ett sådant fall ansöka omallmän rättshjälp för att få juridiskt biträde iskadeståndsmålet. Det är inte bara Lagrådet somanser att en obalans mellan parterna uppstår.Hovrätten över och säger iremissyttrandet att det är olämpligt att prioriteraskadeståndsfordringar beträffande vissa frågor ombrott och att det är tillräckligt att målsäganden vidett avskiljande har rätt till biträde enligträttshjälpslagen.Vari består då obalansen? I brottmål harmålsäganden hjälp av åklagaren ochmålsägandebiträdet, och svaranden har hjälp av enoffentlig försvarare. Parterna är relativt jämställda,utom när det gäller kostnaderna för stödet. Närbrottmålet är avgjort har försvarsadvokatenfullgjort sitt uppdrag. Om svaranden är skyldig fårhan eller hon betala grundavgift och tilläggsavgift.Det är den s.k. återbetalningsskyldigheten.När skadeståndet tas upp som enskilt mål fårmålsäganden enligt regeringens förslag automatisktmed sig målsägarebiträdet utan kostnad, medansvaranden kan söka allmän rättshjälp, vilket detinte alls är säkert att han eller hon får. Avekonomiska skäl kan svaranden helt avstå från attsöka rättshjälp, eftersom egenavgifterna har höjtskraftigt.Lagrådet ifrågasätter om denna ordning är förenligmed den viktiga principen om likställighet mellanparterna i en rättegång. Jag anser, IngbrittIrhammar, att det inte är rätt att med öppna ögonfrångå målsättningen ''likhet inför lagen''.Fru talman! Jag yrkar bifall till reservation 1.Anf. 16 ():Fru talman! Enligt betänkandet skallmålsägandebiträde, som betonade,utöver vad som gäller kunna förordnas isamtliga mål om brott enligt , omfängelse kan följa på brottet och om det medhänsyn till målsägandens personliga förhållandenoch andra omständigheter kan antas attmålsäganden har ett särskilt starkt behov avbiträde.Målsägandebiträdets uppgifter skall, som framgårav betänkandet, kvarstå även om talan avskiljs föratt handläggas som ett särskilt tvistemål. Det ärbara i de fall som tvistemålet handläggs som ett s.k.småmål som bestämmelserna inte skall gälla.Målsägandebiträdets uppgifter skall också kvarstånär en fråga om enskilt anspråk överklagas tillhögre rätt. Målsägandebiträdet får också förordnasi högre rätt om åklagaren eller den tilltalade haröverklagat domen i ansvarsdelen.I propositionen och i betänkandet föreslås ocksåändringar av reglerna om när allmän rättshjälp skallkunna beviljas i angelägenheter och fall som skallbehandlas utanför gränser. Också det togSigrid Bolkéus upp.Det skall nu inte längre krävas att det finnssärskilda skäl för rättshjälp om den rättssökande ärbosatt i och saken gäller ett mål omsexualbrott bl.a. utomlands.Förmånerna i dessa ärenden rörande sexualbrottutvidgas till att också gälla ersättning för resa ochuppehälle. Svenska medborgare skall också kunnafå ekonomiskt bistånd i anslutning till brottet, omde i utlandet har blivit utsatta för våldsbrott. Deskall få bistånd så att de kan ta till vara på sin rätt.De här lagändringarna föreslås träda i kraft den 1april 1994.Bakgrunden till propositionsförslaget ochbetänkandet är motionskrav som faktiskt förstväcktes hos oss i i slutet av 80-talet.Därefter följdes de av motionskrav också frånFolkpartiet.Jag skrev min första motion i ärendet sedan jag påTV hade fått följa hur svenska flickor hadevåldtagits utomlands. Man tog bl.a. upp ett fall omen svensk flicka som hade våldtagits i . Honfick inte alls det stöd och den hjälp som honbehövde. I programmet framhölls det att om honhade varit en person som hade begått ett brottutomlands, t.ex. våldtäkt, så hade denna svenskamedborgare fått juridisk hjälp.Jag ansåg att det här var alldeles barockt ochfelaktigt. Därav kom motionskravet, som sedanföljdes upp och blev ett tillkännagivande. Detkänns skönt att vi nu är överens om det här och attdet sker förbättringar. framförde atthon är oroad för hur många som skall kunna få delav den här rättshjälpen. Det är väldigt svårt attbedöma hur många som kommer att behöva hjälp.Jag tycker att det viktigaste är principen att mansom brottsoffer kommer att kunna få hjälp, ävenom brottet har begåtts utomlands. Därför tyckerjag också att det är viktigt att vi följer utvecklingen.Jag utgår ifrån att också regeringen kommer attgöra det.Sigrid Bolkéus tog också upp problemet medbesparingar på rättshjälpen. Jag vill påminna omatt Socialdemokraterna och regeringspartiernafaktiskt har varit överens om att det bör sparas pårättshjälpen. Det har bl.a. nämnts att vi skall spara40 . Det är problematiskt att görade här besparingarna eftersom de självfallet går utöver någon. Vi är dock överens om att besparingarskall göras.Det finns områden som vi behöver förbättra inomrättshjälpen, utöver det som tas upp i dagensbetänkande. Jag vill bara påminna om att det finnsmotioner om rättshjälp vid bodelning, ett områdedär det i stort sett är omöjligt att få rättshjälp i dag.I motionerna betonas från såväl frånSocialdemokraterna som från oss i att manmåste undersöka detta. Det tas, som sagt upp i ettannat betänkande.Som sade kritiserarSocialdemokraterna delar av betänkandet. Dekritiserar bl.a. att målsägandebiträdets uppgifterskall kvarstå i ett från brottmålet avskiltskadeståndsmål och i ett mål om skadestånd somöverklagas till högre rätt. Ni säger att detta kommeratt leda till en oacceptabel obalans mellan parternai den del av processen som gäller omfattningen avden kompensation som skall tillkommamålsägande. Det är också rätt att Lagrådet harkritiserat förslaget på dessa områden.Ni säger att detta kommer att leda till enoacceptabel obalans mellan parterna i den del avprocessen som gäller omfattningen av denkompensation som skall tillkomma målsägande.Det är också rätt att Lagrådet har kritiseratförslaget på dessa områden.Men justitieministern och vi i utskottsmajoritetenframhåller följande. Det är angeläget att ta till varaalla möjligheter att stärka brottsoffrens ställning.Likaså är det angeläget att den som utsatts för brottverkligen får det stöd och den hjälp som dennabehöver. Här finns behov av förbättringar. Det ärju enbart i mål där målsägande utsatts för allvarligabrott, sexuella brott eller våldsbrott eller däromständigheterna är sådana att målsägande harbehov av särskilt stöd och särskild hjälp sommålsägandebiträde förordnas. I dessa fall menar vii majoriteten att det är rimligt att stödet även fåromfatta skadeståndsanspråk i avskilda mål.Med de föreslagna ändringarna uppstår detvisserligen vissa skillnader mellan parterna. Menskillnaderna finns redan. Målsägande får i dagkostnadsfritt målsägandebiträde när ett enskiltanspråk handläggs inom ramen för ett brottmål,medan den tilltalade kan bli återbetalningsskyldigför försvarskostnaderna. Den skillnad som uppstårmellan parterna är också av ekonomisk art ochinnebär inte att målsägande har starkare ställningän motparten i själva processen.Skillnader av ekonomisk art finns redan. De finnsmellan två parter i tvistemål. Den ena parten kanha allmän rättshjälp till en mycket låg avgift därföratt hans eller hennes ekonomi är svag. fården som har god ekonomi inte rättshjälp, eller såfår denna betala en mycket hög rättshjälpsavgift.Principen med skillnader finns redan.Vi från majoritetens sida betonar att målsägandefått ett behov av ett juridiskt biträde eller annatbistånd just på grund av att denna har blivit utsattför brott. Vi menar att det motiverar denpriviligierade form av bistånd som rätten tillmålsägandebiträde innebär.Fru talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan i betänkandet.Anf. 17 ():Fru talman! Jag skall ta upp kärnfrågan, nämligenobalansen. Det hela gäller principen om likhet införlagen.De åtgärder som vidtagits har som mål attbrottsoffret skall ha samma möjlighet som denåtalade att hävda sin rätt. Det har väl aldrig varit talom att pendeln skall slå över åt det andra hållet.Det är synnerligen märkligt när att det redan är obalans av ekonomisk arti brottsmål. Det skulle rättfärdiga ett utökande avobalansen. Det är inte bara fråga om att det blir enytterligare skillnad på de ekonomiskaförutsättningarna. Det blir också en skillnad i deträttsliga förfarandet. Det är klart att målsägandehar bättre förutsättningar än den åtalade ommålsägande har ett juridiskt biträde. Ifrågasätter niatt Lagrådet har rätt i det fallet?Vidare sade att utskottet hararbetat med motioner om brottsoffren osv. Om jagminns rätt ägde Italienfallet rum för tre fyra årsedan. Det var faktiskt under densocialdemokratiska regeringsperioden sombrottsoffer verkligen kom i blickpunkten. Förstagången frågan togs upp i en regeringsförklaring var1987. Då talades det om att ett brottsofferprogramskulle läggas fram. Brottsofferprogrammet komsedan 1988. Det har legat till grund för de åtgärdersom har vidtagits. Men med detta vill jag inte hasagt att inte ni också är måna om brottsoffren. Jagtycker att vi är eniga om det. I propositionenhänvisas till de åtgärder som har vidtagits.Vidare nämnde att vi har varitöverens om besparingarna. Ja, det har vi varit. Viär väl också överens om att den allmännarättshjälpen inte får drabbas mer. Den är tillräckligturholkad. De 779 miljoner som anslås kansäkert användas betydligt bättre. Utredningen skallse över hur utrymmet kan användas. Men är detde svaga grupperna som har fått stå tillbaka.Anf. 18 ():Fru talman! skedde vissa förbättringar när gälleråtgärder för att stödja, hjälpa och stärkabrottsoffren. Dessa förbättringar skedde ihuvudsak därför att oppositionen fick stöd av desocialdemokratiska riksdagsledamöterna iutskottet när det gällde att ge regeringen en mängdförslag till känna. Dessa förslag innebar attregeringen i sin tur tvingades att lägga fram förslagom förbättringar. Jag tänker exempelvis påskärpningen av besöksförbudet och på ökat stödvad gäller målsägandebiträde.