prot · GH09115 · 1994-06-01 00:00:00 — Är det den ryktbara bravaden somBirger och hans borgerliga systrar ochbröder nu vill upprepa, men i något annorlundatappning? Är det så man ser på ? Är det viaen privatisering som våra politiska motståndaretror sig kunna lösa finansieringen av både gamlaoch nya lån?Herr talman! Det skall bli intressant att senare idebatten höra version och hurhan och , tillsammans med de andraborgerliga partierna, har tänkt sig framtiden förSBAB. lutar man sig mot Ny demokrati, ochmed Ny demokratis hjälp lotsar de borgerliga sittoch regeringens propositionsförslag igenomriksdagen, för att få sin fullmakt och bakom skåloch vägg börja utreda, förhandla och förändra denuvarande ägarförhållandena inom K-SBAB. Avideologiska skäl, herr talman, är man så förblindadi sitt synsätt att man vill avhända staten . Vikan dra vissa långtgående slutsatser av de få radersom står i propositionen och betänkandet och avresonemanget i samband med behandlingen avmotioner och betänkande i vårt utskott.Herr talman! Vi har slutligen frånsocialdemokratiskt håll stannat inför den endalogiska slutsatsen, nämligen att vi fortsättningsvisskall bibehålla intakt med ett statligtägarförhållande. I vår utmärkta s-reservation har viutförligt redogjort för vårt ställningstagande idenna del.Jag yrkar bifall till hemställan i bostadsutskottetsbetänkande 20, med tillägget att jag även yrkarbifall till vår reservation som är fogad tillbetänkandet.Som framgår av betänkandet har vi även fått stödfrån i en meningsyttring, som gällerbåde reservationen och vårt särskilda yttrande.Våra socialdemokratiska motionsförslag harutmynnat i dels vår reservation, dels vårt särskildayttrande.Anf. 41 ():Herr talman! Jag vill inleda med att något beröraSBAB:s utveckling. Den nuvarande situationen hargivetvis inte uppkommit helt plötsligt.Förändringarna i bostadsfinansieringen ochutvecklingen på fastighets- och kreditmarknadenhar skett under de senaste tio åren.SBAB, som är ett av svenska staten helägt bolag,började sin operativa verksamhet den 1 juli 1985.SBAB bildades med uppgift att på den svenskamarknaden anskaffa kapital för de statligabostadslånen. De statliga bostadslånen utbetaladesfram t.o.m. /85 via statsbudgeten.Fr.o.m. /86 lyftesbostadslångivningen ut ur statsbudgeten, och detvar då började sin operativa verksamhet.Bostadssektorn var fortfarande ett avstatsmakterna prioriterat kreditområde. Det fannskvar olika regleringar för bostadsobligationer. /87 avskaffades emellertidregleringarna för bostadsobligationer. Ifortsättningen skulle erforderligt kapital tillbostadssektorn lånas upp i konkurrens med andralåntagare på den svenska kreditmarknaden.Valutaregleringen avskaffades . Deninternationella kapitalmarknaden blev tillgängligockså för bostadsfinansiering. etablerade sigdå snabbt på den internationella kreditmarknaden.En annan sak som jag vill nämna, och som MagnusPersson också berörde, är att av de statliga bostadslånen ,men länsbostadsnämnderna fortsatte att utförakredit- och bidragsprövningen.Den kanske största förändringen avbostadsfinansieringssystemet under de här årengenomfördes /1992. deltarvid bostadsfinansieringen från den tidpunkten påsamma villkor som andra långivare. All långivningför bostadsbyggandet sker på denallmänna lånemarknaden.När det gäller utvecklingen på fastighetsmarknadenhar ett markant prisfall ägt rum under de senasteåren. Experterna tvistar om en vändning harinträffat eller om prisfallet kommer att fortsättaytterligare . Det har givetvis påverkatbostadsfinansieringsinstituten. Prisfallet hardrabbat alla typer av fastigheter. Det började medkommersiella fastigheter och hyreshus, för attsenare också drabba småhus och bostadsrätter.SBAB:s lånestock består av två skilda delar, somhar tillkommit under helt olika förutsättningar.Lånestocken består dels av myndighetsbeslutadelån -- det är först och främst länsbostadsnämndernasom har haft hand om kreditprövningen --, dels avkonkurrensutsatt utlåning, som beslutats av SBABi egen regi.Det är mot denna bakgrund som förslaget tillombildning av skall ses. Av den här kortaredogörelsen för vad som har inträffat underSBAB:s nioåriga tillvaro framgår också attförändringarna inom valuta- och kreditmarknadenhar varit många och omfattande. Det har givetvispåverkat , liksom det har berört samtligabostadsinstitut.Förslaget i propositionen, som tillstyrks ibetänkandet, innebär att bildar tvådotterbolag. Ett av dotterbolagen skall ta hand omSBAB:s konkurrensutsatta utlåning, som i dagomfattar knappt 50 miljarder. Till det andradotterbolaget förs alla myndighetsbeslutade lån,som omfattar ca 90 miljarder. Alla utgivnaobligationer och övriga åtaganden ligger kvar imoderbolaget . Moderbolaget får enligtförslaget i propositionen -- det har vi tillstyrkt ibetänkande -- ett kapitaltillskott från staten på 500miljoner. Det innebär att säkerheten förinnehavare av obligationer ytterligareförbättras.Ett enigt utskott har ställt sig bakom regeringensförslag, bl.a. när det gäller riktlinjerna förombildning av , aktieägartillskottet på 500miljoner samt en statlig garanti och eventuellainfrianden av garantiåtaganden. Det är som jag serdet värdefullt att vi är så eniga i bostadsutskottet --det tror jag att vi alla är överens om. Det ärvärdefullt med hänsyn till de olika aktörer påmarknaden som tar del av vad bostadsutskottet hartyckt och tänkt och vad har bestämt i dehär frågorna.I stort sett är vi eniga i alla frågor utom en, och denberörde något. Jag återkommerkanske till den senare i en replik. Det är alltsåviktigt att vi från bostadsutskottets sida visar storenighet när det gäller framtid.Socialdemokraterna har i ett särskilt yttrande klartdeklarerat att den breda enighet i bostadsutskottetsom utgör underlaget för dagens beslut ligger fast,även om det skulle bildas en socialdemokratiskregering efter valet. Det är en ytterst värdefullmarkering från socialdemokraternas sida.Det finns också en reservation frånsocialdemokraterna i betänkandet. Den är som jaguppfattar det av ideologisk karaktär och berörkanske mer de allmänna ideologiska synpunkternaoch inte enbart , även om upp ganska så mycket som diskuteras i dettasammanhang. Givetvis är jag beredd att ta upp enideologisk debatt i det här sammanhanget, men jagtycker att den kunde föras i vilket sammanhang somhelst. har den, som jag ser det, inte någotsamband med SBAB.Helt allmänt vill jag framhålla att statens viktigasteallmänpolitiska uppgift är att utforma stabilaregelsystem och skapa förutsättningar för välfungerande marknader. Det tror jag att MagnusPersson och jag är överens om. Vi politiker har,oberoende av parti, en tendens att lägga oss i litetväl mycket och att ändra spelreglerna litet väl ofta.Jag redovisade också vad som har hänt underSBAB:s nioåriga tillvaro -- det är en hel del som harförändrats under den ganska korta tidsperioden.Det är självklart att företagare har rätt att kräva attvi lägger fast spelregler som blir stabila och att vårabeslut blir av någorlunda långsiktig karaktär. Menjag vill understryka att statens primärauppgift inte är att driva företag -- det tror jag att vialla är överens om. Men jag vill avslutningsvis änen gång understryka att jag tycker att vi skullekunna hålla den allmänna ideologiska debatten imånga olika sammanhang, men vi kan mycket välhålla den också i anslutning till . Eftersomjag misstänkte att det skulle bli en debatt om de härfrågorna har jag plockat fram proposition1991/92:69, där regeringen har lagt fram förslag tillprivatisering av statligt ägda företag. Där finns enlång lista, och i det sammanhanget finns inte SBABmed.Herr talman! Avslutningsvis vill jag yrka bifall tillbostadsutskottets hemställan i BoU20.Anf. 42 () replik:Herr talman! säger att vi inteskall ändra spelreglerna. Men det är ju detregeringen gör i det här fallet; man vill nu ändraspelreglerna.SBAB påbörjade sin operativa verksamhet 1985 --det är riktigt. Då är min fråga: När anser BirgerAndersson då att skall avsluta sin operativaverksamhet?Anser att en eventuellprivatisering av skulle öka konkurrensen?Det är ideologiska skäl till det förslaget, herrtalman. Det finns bland de borgerliga en principielluppfattning att regeringen inte skall äga företagsom agerar i konkurrens på marknaden, och denuppfattningen har slutit upp bakom. Detär det hela frågan gäller. Så lätt är det inte att mankan komma ifrån den saken utan att gå i clinch,. Tala om som det är -- att det ärav rent ideologiska skäl som man vill privatisera!Birger säger att inte finns på denlista som regeringen har gjort upp. Nej, men manvill i varje fall utreda frågan. Och när man har utrettden är det väl dags att komma med ett förslag; mansäger då exempelvis att man lyssnar till vad ,och alla de andra anser och säljerSBAB. Anser att enprivatisering av skulle öka konkurrensen?Jag skulle gärna vilja höra vad om det.Anf. 43 () replik:Herr talman! Jag vill än en gång understryka att vii det här betänkandet är i stort sett eniga. Jag trorinte att är betjänt av en alltför lång ochdetaljerad diskussion om en eventuell privatisering.Som jag sade i mitt tidigare inlägg är det ingentingsom är aktuellt . Det har säkert ocksåMagnus klart för sig.Vi får väl se vad utredningen kommer fram till. Förmin personliga del hade jag gärna sett att varkenregeringen eller den socialdemokratiskaoppositionen hade oroat och marknadenmed de här synpunkterna. Men på s. 4 ibetänkandet sägs det när det gäller K-SBAB:''Två förutsättningar bör enligt propositionen varauppfyllda för att aktierna i skall avyttraseller att verksamheten skall säljas. Den ena är attköparen är finansiellt stark och har en långsiktiguthållighet i sin ägarambition. Den andra är attköparen är en ny eller en mindreaktör på det segment av bostadskreditmarknadensom agerar på. ''Det innebär att regeringen -- liksom oppositionenenligt vad jag kan förstå -- slår vakt omkonkurrensen inom den här sektorn.Men jag vidhåller att vi skulle kunna ta enprincipiell ideologisk diskussion i samband med istort sett varje betänkande i sådana härsammanhang, . Jag tycker därföratt vi skall göra klart för aktörerna på marknadenatt det här inte är aktuellt . En utredningkan kanske framföra vissasynpunkter, och sedan får vi väl se om deförverkligas.Anf. 44 () replik:Herr talman! säger att vi äreniga. Vi är eniga om kapitalägartillskottet om 500miljoner kronor, men vi är långt ifrån eniga när detgäller ägarförhållandena. Det är på den punkten visocialdemokrater har reserverat oss.Sedan vill jag bara säga att om det är någon som harskapat oro och svårigheter för att gå ut ochfå lån både inom och utom landet så är detregeringen, och det har man gjort med vad manskriver i sin proposition om de framtidaägarförhållandena. Kommer staten att ha sammagarantiåtaganden? Kommer man att stötta ?Det är väldigt viktigt när lånefinansiäreråker världen runt för att bärga lån, både för delångsiktiga lån som man mer eller mindre harpåtvingats och för de andra lånen.Herr talman! Vi är alltså långt ifrån eniga när detgäller just ägarförhållandena. Som jag sade tidigareär vårt skötebarn, och vid ett eventuelltregeringsskifte kommer vi att slå vakt om SBAB.Därför tycker vi att det är onödigt att över huvudtaget utreda frågan om ägarförhållandena.Anf. 45 () replik:Herr talman! Det finns något som rent konkretskiljer oss åt i detta sammanhang. Det finns ettförslag om en utredning. vändersig mot det.Jag skall avsluta detta replikskifte. hardet slutgiltiga avgörandet om regeringen någongång skulle aktualisera en förändring avägarförhållandena i K-SBAB, dvs. det dotterbolagsom är konkurrensutsatt.Anf. 46 BO G JENEVALL (nyd):Herr talman! Det är alltid en fördel att vara sist i endebatt. Då finns det inte så mycket mer att tillägga.Eftersom vi har ställt oss bakom hemställan i dettabetänkande vill jag säga att det faktiskt är ett braförslag. Uppdelningen är bra, eftersom fåröverta lån som man över huvud taget inte själv harvarit med om att bearbeta. har dessutomagerat på den öppna marknaden. Därför tycker viatt den här uppdelningen är bra.Det finns en bred enighet; det har tidigaredebattörer redan sagt. Jag kan bara tala om förMagnus att det inte är särskilt konstigt attNy demokrati ställer sig bakom tanken på enprivatisering. Det är faktiskt någonting som finnsmed i vårt program.Detta är ett led i vad man kan kalla ett systemskifte.Därför uppkommer den här diskussionen.Borgerligheten och Ny demokrati är för ett privatägande, men är det inte fråga om någonprivatisering. Betänkandet handlar inte heller omdet. Man öppnar för möjligheten. i ett kortperspektiv kommer ingenting att ske. citerade ur betänkandet. Precissom han sade är siktet i så fall inställt på attkonkurrensen inte skall försämras.Herr talman! Det finns inte någon anledning attförlänga debatten ytterligare. Jag vill bara yrkabifall till hemställan i dess helhet i betänkandet ochavslag på reservationen.Anf. 47 ():Herr talman! Bo Jenevall säger att det inte finnsmycket att tillägga när man är den siste talaren.Han säger att Ny demokrati är för en privatiseringoch ett systemskifte.Ibland undrar man om inte Bo Jenevall tillsamansmed sina partikamrater i sin kammare borde ställasig frågan om de för en riktig politik. Är det rätt attprivatisera? Är det rätt med ett systemskifte, närSIFO-siffrorna visar ett tydligt mönster?Jag tror att man skall komma ihåg att de låntagaresom och andra har sitter ute i sina stugor,både i glesbygd och i tätort. De följer frågan i denallmänna debatten. Man kan inte påvisa att enprivatisering av skulle öka konkurrensen.Jag fick inget svar från . Jag lärknappast få det från Bo Jenevall heller.Jag vill ge Bo Jenevall ett gott råd. Han börtillsammans med andra partivänner grunna på omNy demokratis politik ha hamnat snett i och med alltid ställer upp på privatiseringar ochsystemskiften.Anf. 48 BO G JENEVALL (nyd):Herr talman! Jag sade alldeles att det inte ärsäkert att det i förlängningen blir någonprivatisering. Det är det som man skall utreda. Detkanske ligger någonting i det som av andra beslut har visat att det iblandkanske har varit mindre bra. Det är just därför somdetta skall utredas. Man skall se om det går att finnade rätta lösningarna. Jag nämnde den merprincipiella inställningen. Jag tror att MagnusPersson och andra har lärt känna mig och vet att jagmer ser till saken än till principen.Anf. 49 ():Herr talman! Jag skall fatta mig mycket kort. Jagtror att det är bra att Bo Jenevall drabbas aveftertankens kranka blekhet och att han börjarrannsaka Ny demokratis politiska agerande, såvälrikspolitiskt som länspolitiskt och lokalt.Jag vill tacka för den här debatten. , Bo Jenevall och jag lär knappast deltatillsammans i någon kommande debatt. Det harvarit stimulerande att jobba med er i utskottet ochi andra sammanhang i . Tack för ett fintsamarbete!Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 13 §. )9 § En ny organisation för lantmäteri- ochfastighetsdataverksamhet m.m.Föredrogsbostadsutskottets betänkande1993/94:BoU19 En ny organisation för lantmäteri-och fastighetsdataverksamhet m.m. (prop.1993/94:214).Anf. 50 ():Herr talman! I detta betänkande behandlas en nyorganisation för lantmäteri- ochfastighetsdataverksamhet. I regeringensproposition förs delar av den utredning somföregått propositionen fram. Andra delar avserregeringen att återkomma med . Det handlarom inskrivningsmyndigheterna och om kommunalthuvudmannaskap.Gränsdragningen mellan lantmäteriets ochkommunernas verksamhetsområden har länge variten het fråga. Den får inte sin lösning nu heller, utanregeringen skall återkomma. Utskottet säger idenna fråga att fastighetsbildningsverksamheten iframtiden bör organiseras så att dubbla roller istörsta möjliga mån undviks.Viss bolagisering genomförs. Det är bra att den delsom kan uppfattas som tveksam urobjektivitetssynpunkt lyfts ur verksamheten och attdenna på det sättet blir mer renodlad. Införfortsatta bolagiseringar är det viktigt att detta skerså, att inte underlaget för den regionala och framförallt den lokala verkamheten rubbas.Det här är hela lantmäteriverksamhetens viktigasteuppgift. Om underlaget för verksamheten lokaltskulle minska för mycket äventyras verksamhetenpå de lokala kontor som är verksamhetens storatillgång. Den närhet till människorna ochverksamhetsområdena som man har äroerhört värdefull. Utan den kan detta svårligenfungera. Om detta råder enighet i utskottet.Detta bör vara en positiv skrivning för dem som imotioner framfört farhågor för att den lokalaverksamheten skall äventyras.I upplevs den lokala verksamheten somväl fungerande. Man vill, som många andra, slåvakt om den. I hela sköter ocksålantmäteriet den kommunalamätningsverksamheten.När det gäller frågan om en sammanläggning avLantmäteriverket och förfastighetsdata är utskottet inte enigt. Visocialdemokrater och Ny demokrati har i motionerframfört att man bör skjuta på ställningstagandettill sammanläggningen tills bättre klarhet har nåttsom den framtida verksamheten.Enligt uppfattning är den storaframtida produkten ett blad där både fastighetsdataoch kartbild finns med. Denna produkt kan bästutvecklas om dessa myndigheter sammanläggs.CFD å sin sida anser att behovet av denna produktär ringa, enligt den kontakt som man har med sinakunder. Man hävdar också att en sammanläggningmed skulle hämma CFD:sutveckling. och har alltsådiametralt motsatta uppfattningar.Många av CFD:s kunder har också hotat med attompröva sina beställningar om sammanläggningenblir ett faktum. I denna situation har vi sagt att viavvaktar med ställningstagandet tillsammanläggningen. Att tvinga in en part i ettäktenskap slutar sällan lyckligt. Äktenskap bör skenär båda säger ja.Vi säger också att utvecklingen av nya produkterbör ske gemensamt oavsett detta.Frågan får slutgiltigt avgöras senare, när regeringenåterkommer med de andra frågor som återstår, dvs.frågorna om inskrivningsmyndigheterna och omdet kommunala huvudmannaskapet.Om det här fanns det en majoritet i utskottet,bestående av socialdemokrater och Ny demokrati,fram till dess att betänkandet skulle justeras. Dåmeddelade Bo Jenevall att han hade bytt åsikt ochtänkte rösta mot sin egen motion. Ny demokratihade gjort ett nytt lappkast och hade nu en heltannan uppfattning.Hur kan man skriva en motion och föra fram enuppfattning på så dålig grund som Ny demokratihär har gjort? Efter samtal med tvågeneraldirektörer som inte var överens tar Jenevallnyckfullt ställning för den ene. Han vänder 180grader och byter därmed åsikt.Denna nyck sänder nu CFD in i en oviss framtid.CFD avskaffas av och bostadsutskottet,som varit en av dess främsta tillskyndare. CFD ärvärldsledande inom sitt område. Vi är ödmjukainför detta. Vi vill vara övertygade om att vi fattarett riktigt beslut. Det är vi inte . Men det ärtydligen Bo Jenevall. Med denna Jenevallska nyckförsvinner nu CFD, denna nyck som svängerbostadsutskottet och till en annanmajoritet.Låt oss hoppas att väljarna i höstens val befriarriksdagen från dessa vindflöjlar.Vi menar att frågan om sammanläggnig inte tarnågon skada av att vi väntar något. Även i dettaärende har regeringen börjat i galen ända med attbestämma den centrala organisationen utan att vetahur den lokala skall se ut. Mer avväganden behövs.Många frågor i detta ämne återstår att lösa. Varfördå inte vänta med detta?Med det anförda yrkar jag bifall till densocialdemokratiska reservationen.Anf. 51 ():Herr talman! För att inte förstöra mitt goda ryktetänker jag försöka hålla den anmälda taletiden påen minut.När det gäller inskrivningsverksamheten vill jagbara säga att min meningsyttring bygger på att jagtror att den av regeringen föreslagna reformenskulle kunna få konsekvenser för de småtingsrätternas fortlevnad. Vid många tingsrätter,inte minst i glesbygden, utgörinskrivningsverksamheten en så stor del av dentotala verksamheten att den är en förutsättning förtingsrättens fortsatta existens.Med detta vill jag, utöver att jag ansluter mig tillden socialdemokratiska reservationen, yrka bifalltill meningsyttringen, som innebär bifall tillmotionerna Bo35, Bo36 och Bo38.Anf. 52 ():Herr talman! Jag vill börja med att uttrycka minstora glädje över att statsrådet harmöjlighet att vara med och delta i debatten underförmiddagen. Vi har vid upprepade tillfällen fåttkritik från oppositionens sida för att interegeringens företrädare har varit närvarande. Jagtycker att den kritiken har varit befogad mångagånger. Det kan jag villigt erkänna. Men jag hadekanske väntat mig att det , när ett statsrådföljer debatten, skulle komma något berömmandeord från oppositionens sida. Men har jagframfört mina synpunkter. Jag uttrycker min storaglädje över att vi har här.Den nuvarande organisationen pålantmäteriområdet är från början av 1970-talet.Om man tittar på organisationen ser man en ganskasplittrad bild. Verksamheten är till större delenstatlig men också . Det statligalantmäteriet omfattar , somligger i . Det finns enöverlantmätarmyndighet i varje län, det finns enfastighetsregistermyndighet i varje län och ca 80fastighetsbildningsmyndigheter. Dessutom finnsdet kommunala fastighetsbildningsmyndigheteroch kommunala fastighetsregistermyndigheter.Inskrivning av lagfarter och inteckningar sker vidinskrivningsmyndigheter som är knutna tilltingsrätterna.En särskild utredare har haft regeringens uppdragatt lämna förslag om en ny organisation. Ett förstabetänkande med det långa namnet Kart- ochfastighetsverksamhet i myndighet och bolag harlämnats av utredaren. Betänkandet har varit ute påen omfattande remissomgång.Regeringens proposition bygger på förslag frånutredaren, men givetvis har stor hänsyn också tagitstill remissutfallet. Vårt system här i ärmycket värdefullt. Vi har omfattanderemissomgångar och sedan har i det här falletregeringen möjlighet att ta del av de synpunktersom kommer fram från olika håll. När det gällerbostadsutskottets ställningstagande till regeringensproposition kan jag slå fast att vi i stort sett är enigamed regeringen, och därför kommer jag endastöversiktligt att beröra några frågor som tas upp ibostadsutskottets betänkande.Jag börjar med huvudmannaskapet förfastighetsbildningsverksamheten. Enligtpropositionen bör rättssäkerheten utgöra grundenför en reformerad organisation förfastighetsbildningen. Det tror jag är viktigt att slåfast. Verksamheten bör betraktas sommyndighetsutövning. Den myndighet som handharfastighetsbildningar bör därför vara obunden avandra statliga eller kommunala intressen.I propositionen förs en diskussion om övergripanderiktlinjer som skall vara underlag i det kommandeberedningsarbetet. I regeringsförslaget säger manatt man vill fortsätta att bereda hurhuvudmannaskapsfrågan skall lösas. I alltväsentligt instämmer vi från bostadsutskottet iregeringsförslaget. anser, liksomregeringen, att rättssäkerheten bör utgöra grundenför en reformerad organisation.Vi preciserar våra synpunkter i ett tillkännagivandetill regeringen. Jag citerar direkt ur betänkandet:''En viktig del i det fortsatta beredningsarbetet bliratt skapa en väl fungerande och över tiden stabilframtida organisation för fastighetsbildningen.Detta förutsätter enligt utskottets mening att deintressemotsättningar som trots allt finns, imöjligaste mån kan överbryggas -- något som i sintur förutsätter att den nya organisationen upplevssom ändamålsenlig. För att redan från början gefrågan om huvudmannaskapet förfastighetsbildningen en så bred förankring sommöjligt bör den fortsatta beredningen av frågan skei sådana former att den ger utrymme för insyn ochinflytande från politiska och andra berördaintressen. ''Vi lägger fram detta tillkännagivande förregeringen.En annan sak som regeringen föreslår ipropositionen är att fastighetsbildning ochfastighetsregistrering bör sammanföras från den 1juli 1995. Ett enigt bostadsutskott ställer sig bakomförslaget.Ytterligare en fråga som bostadsutskottet i enighettillstyrker är regeringens förslag rörandebolagisering av vissa verksamheter.Regeringsförslaget innebär att en begränsadbolagisering genomförs från .