prot · GH0968 · 1994-03-02 00:00:00 — Min fråga från kammarens talarstol tillfolkpartisterna var: Hur stämmer detta medFolkpartiets tal om jämställdhet? Om ni är bereddaatt göra en sådan enorm uppoffring vad gäller denstatsfinansiella trovärdigheten, vad får ni då ut närdet gäller jämställdheten? Det är ju den frågan somni slåss för i regeringen.Man kan se hur står vid sidan om ochler förnöjt när vecklar ut hanspolitiska fallskärm. Det är vad det handlar om. Detsker till priset av att jämställdheten mellan man ochkvinna i vårt land flyttas avsevärt tillbaka, ochåtgärden är dessutom ofinansierad.Hur resonerar ? Gruppledaren har nuen möjlighet att utveckla klokskapen bakom dennareform och detta grepp. Vi lyssnar alla intensivt föratt höra hur det hänger ihop. Var så god, LarsLeijonborg!Anf. 99 () replik:Herr talman! Jag vill verkligen tacka denna möjlighet. Det går lätt att visa, och dethar gjorts , att den grupp avfamiljer som har valt att ha en av föräldrarnaarbetande i hemmet lever på en ganska lågstandard. De har gjort detta val, och effekten är attde måste klara sig på betydligt lägre inkomster änandra.Vi har tyckt att det är en rimlig rättvisereform attockså denna grupp får någon lättnad. Det kan sägasvara ett uttryck för en valfrihet. Dessa familjer harönskat leva på det här sättet, och det är inte rimligtatt de då måste ha en så låg standard som de hittillshar haft. Därför är vårdnadsbidraget enrättvisereform. Jag är övertygad om att GöranPersson inte anser att tanken på rättvisereformermåste avstanna därför att vi har ettbudgetunderskott.Jag tycker att det är bra att ärbekymrad över budgetunderskottet. Det är ett avvåra största problem, även om jag tror att vi hargoda förutsättningar att hantera det. Om man fårtro , och det bör man göra -- jagsitter själv i -- har statensupplåningsbehov minskat med 15 miljarder kronorsedan lade fram sin budget i januari.Utvecklingen går alltså nu förvisso åt rätt håll. Menskall man bekymra sig över budgetutvecklingen ärinte vårdnadsbidrag för en nettokostnad om kanske2 miljarder kronor det stora problemet. Desocialdemokratiska överbuden är av betydligtstörre omfattning.Anf. 100 () replik:Herr talman! Vad gäller frågan om utvecklingen gåråt rätt håll vill jag säga att underskotten ochstatsskulden fortfarande växer. Utvecklingen i felriktning har alltså saktat av, men åt rätt håll går detinte.Vidare sade att man vid köksbordentycker att man har fått det bättre. Nej, LarsLeijonborg, det gör man inte. fick allahushåll det sämre. Det redovisas i regeringens egenfinansplan. Man har fått lägre disponiblainkomster. beräknas de disponiblainkomsterna bli högre, men det gäller förhushållen totalt, och det finns fattiga och det finnsrika hushåll. Många hushåll kommer fortfarandeatt ha det dåligt. De har fått det sämre på grund avera stora skattehöjningar, era höjningar avmomsen, av bensinskatten och av inkomstskatten.Era stora skattesänkningar har tillfallit företagen.Ni säger att ni har fått i gång med storaskattesänkningar för företagen. Men, LarsLeijonborg, 1991 erkände Folkpartietspartiledare att redan hade världens bästabolagsskatt. Den har ni nu gjort ännu bättre -- omnu världens bästa bolagsskatt kan bli ännu bättre.Ni har helt enkelt gett företagen ett slagsövergödning.Men det viktigaste för ett företag är inte en låg skattutan att ha en god produkt, bra arbetskraft och enduktig företagsledning. Att det är det viktiga för ettföretag bekräftas av all ekonomisk teori och av allpraktik.Det är nu många ekonomer som kritiserar eraåtgärder på företagsskattesidan. Jag kan nämna JanSödersten, och sade Carl-JohanWestholm, VD för ,att ni har gjort det här på fel sätt. Carl-JohanWestholm föredrog den metod som vi i vänsternoch Socialdemokraterna pläderar för när det gälleratt lindra dubbelbeskattningen. Det är juanmärkningsvärt. Vi har inte sagt att vi vill införaen fullständig dubbelbeskattning, utan vi vill ha enlindring, men på bolagssidan. Det är vårt alternativ.Det står Socialdemokraterna och vänsterngemensamt för.Så till frågan: Hur skall vi uthålligt få fart påproduktionen? Ja, den viktigaste investering mankan göra, den viktigaste enskilda åtgärden för attfå fart på näringslivet, är satsningar på den privatasidan. Det är väldigt viktigt för att få nerunderskotten, det har rätt i. Detenda sättet att få ner underskotten är att få till stånden ökad sysselsättning inom den privata sektorn.Det är korrekt.Vad kan man då göra? Från vänstern har viföreslagit att medel anvisas på en rad olika punkterför riktat stöd till småföretagsamhet. Detta gälldeen miljard i budgeten. Men ni från ochresten av den borgerliga majoriteten i utskottetavstyrkte förslaget.En annan viktig sak är utbildningssatsningar, menni ökar inte dessa satsningar utan drar iverkligheten ner på utbildningen. Varför gör ni det,? Varför satsar ni inte mer påutbildning? Det är nämligen att satsa påproduktivitet för framtiden.Anf. 101 () replik:Herr talman! Budgetunderskottet minskar.Statsskulden kommer att öka fram till det attbudgetunderskottet är noll. Budgetunderskottethar emellertid minskat flera tiotals miljarderkronor jämfört med de bedömningar som gjordesbara . Så när det gällerbudgetunderskottet går utvecklingenuppenbarligen åt rätt håll. Vi menar att om vi fårtillfälle att fullfölja det saneringsprogram som vihar fått godkännande för, kommerbudgetunderskottet att vara eliminerat mot slutetav 90-talet.Lars säger att vi övergöder företagarna.Ja, det har ju ni alltid sagt. Jag minns inte vadkommunisterna sade när beslut fattades om denhittillsvarande bolagsbeskattningen, men jag ärhelt övertygad om att eller vemdet kan ha varit som förde ordet ansågatt det systemet innebar en övergödning avföretagarna. Varje förbättring som vi hargenomfört har sedan också setts som enövergödning av företagarna. Ni har därför väldigtliten trovärdighet när ni säger att ni vill medverkatill att skapa bra villkor för företagare. Som jagsade tar jag ganska lätt på den kritiken.Bland de många förutsättningar som måste till föratt vi skall få fart på hjulen i den privata sektorn,ingår nämligen också rimliga skattevillkor. Att t.ex.ta bort skatten på arbetande kapital, som vi hargjort, är en mycket rimlig förändring. Få människorförstår de gamla reglerna när man berättar för dematt bara det faktum att en företagare innehar enlokal och en maskin i sig gör att han måste betalaförmögenhetsskatt. Det är mycket rimligt attförändra detta, och det vore trevligt att höra omLars kan lova att inteskall medverka till ett återinförande avförmögenhetsskatt på arbetande kapital.Anf. 102 () replik:Herr talman! Det är kanske så att vi har litentrovärdighet. Jag vill då bara tala om för LarsLeijonborg att jag på partiets vägnar i enpartimotion har motionerat om attförmögenhetsskatten på arbetande kapital skallslopas. Denna motion bifölls av . Det ärväl svar på frågan.Detta visar också att man måste vara väldigt alert idagens politik och inte hänga fast vid vadkommunisterna sade . Om LarsLeijonborg gör det, kanske jag börjar rota i vadvissa folkpartister sade . Allting blirkanske knepigt, om vi här skulle ta upp vad somsades om att skulle gå med i NATO och detena med det tredje. Inte är väl avden uppfattningen -- eller det kanske han är ,man vet aldrig.Vi har sagt att vi vill satsa mer på utbildning. LarsLeijonborg är också utbildningspolitiker i botten.Jag minns att en gång talade omatt det skulle vara så hemskt med enkommunalisering av skolan, för då skulle skolan fåsämre resurser. Men vad gjorde ni sedan när ni fickmakten? Jo, ni tog bort det riktade statsbidraget tillskolan, de utbildningspengar som vi iVänsterpartiet och kom överens omatt garantera skolan. stoppar ni i stället allapengarna i en stor säck -- lägg dina sorger i ensäck! -- och sitter de ute i kommunerna medsorgerna och drar ner på utbildningssatsningarna.Följden blir att småföretagarna kommer att fåsämre utbildad arbetskraft, och det är att såga igrenen för produktiva framtid.Vi vill ha pengar till kommunerna inte för att få nerunderskottet utan för att kunna hålla en godstandard på utbildningen och ge en brabarnomsorg. Men ni drar ner. Det första ni gjordenär ni kom till makten var att ta ifrån kommunerna7,5 miljarder , sedan gav ni dem 4 miljarderett enda år. Resten skär ni bort frånkommunsektorn. Det är det som är så fel. Detgäller riktiga jobb -- det är vi överens om -- och detär t.o.m. framtidsjobb. Varför, ,skär ni i kommunsektorn och tvingar merparten avSveriges skolor att spara, att öka antalet elever iklasserna och ha färre lärare?Lars målade upp kommunaliseringensfaror. Jo, den innehöll faror, men sett till att verkställa hoten. Det är ännu värre.Anf. 103 () replik:Herr talman! Jag ser fram emot att jämföra citatfrån 50-talet. Jag tror att de citat hitta från folkpartister som på något sätt skullevara besvärande, väger mycket mycket lätt jämförtmed de citat jag skulle kunna hitta från LarsBäckströms andliga fäder i på den tiden.Jag håller naturligtvis med om att en satsning påutbildning är något av det absolut viktigaste som vikan göra för att få fart på . Jag menar ocksåatt den här regeringen har genomfört mycketmycket kraftiga satsningar. En sak vi har gjort är attanvända den kapitalanhopning som låg ilöntagarfonderna till att satsa på enkvalitetshöjning i den högre utbildningen ochframför allt forskningen. Vi har också genomarbetsmarknadspolitiska medel genomfört enväldig satsning på arbetsmarknadsutbildning,folkhögskolor och vuxenutbildning,dvs. sådan återkommande utbildning som ärmycket viktig för att öka arbetskraftenskompetens.Vi skall väl inte fördjupa oss i frågan om skolanskommunalisering, men man kan väl kort säga attallt det jag varnade för i den debatten sedan harhänt. har ingen replikrätt , menjag vill ändå nämna ett av hans mera beramadeuttalanden till lärarfacken: Det är klart ni skall tillkommunerna, det är ju där pengarna finns. Jag troratt har haft anledning att fundera endel på det uttalandet.Jag menar inte att de nedskärningar avstatsbidragen till kommunerna som har skettbehöver gå ut över skolans kvalitet. Jag vet mångaexempel på att skolan fungerarutmärkt. Vi har fått större valfrihet, och vi har påmånga sätt också fått en högre kvalitet. Denläroplan och det betygssystem som vi harfattat beslut om kommer också att bidra till det. Jagtror att har varit emot en hel del avde förändringarna, men i själva grundfrågan är viändå överens, nämligen att något av det absolutmest strategiska som vi kan göra är att satsa påutbildningen.Anf. 104 ():Herr talman! Vi kunde i anförandehöra att han har utvecklat en konspirationsteori.Det var tydligen så att kds låg bakom Moderaternashögerpolitik, och detta ledde i sin tur -- om jagförstod konspirationsteorin rätt -- till att Wibbleförstörde statsfinanserna och höjde skatterna. Deskattehöjningar för vanligt folk som åsyftades vartydligen sänkningen av grundavdraget ochhöjningen av bensinskatten, och det var jusocialdemokratiska krav i krisförhandlingarna förett tag sedan, liksom kravet på en sänkning avsjukersättningen till 70 %.Man brukar beskylla oss i kds för att lägga oss plattoch vara alltför tysta i debatten, men här ligger vitydligen bakom t.o.m. socialdemokratiskaekonomisk-politiska förslag. Det är intressant atthöra att vi har fått en sådan ruskigt stor betydelse iregerings- och riksdagsarbetet. Jag är litet förvånadöver detta, men det var en ganska avanceradkonspirationsteori, som var litet väl märklig.Annars har vi hört många frierier här. LarsBäckström har friat förgäves. Han har formligenkrupit på knäna fram till Socialdemokraterna. Vivet att brukar fria till ,och försöker nu skälla ut Folkpartietför att få kontakt i debatten. hartagit avstånd från Socialdemokraterna, och AnneWibble kommer troligen också att göra det snart.Ingvar säger sig vara purken över att haninte får något gensvar på sina frierier och vill intetjata längre. försöker i sinaanföranden sträcka ut handen, som hansmäller till i samma gest.Allt det här tyder på att Socialdemokraterna harvissa relationsproblem, vissa svårigheter att umgåsmed sina partner. När det gäller enskilda personerbrukar det bero på att man inte är trygg i sig själv,inte är i harmoni med sig själv. Det här kanske ärett uttryck för det förhållandet inomsocialdemokratin.Fru talman! Vid många tillfällen har vikristdemokrater i denna kammare talat om etikensbetydelse. Detta gäller inte minst för denekonomiska utvecklingen. Vi menar att denekonomiska debatten inte får begränsas till attenbart handla om procentsatser i skatteskalor ellerekonomiska stimulanser.I finansplanen betonas vikten av samhälletsförankring i en god etik för en väl fungerandeekonomi. Förra årets nobelpristagare i ekonomiDouglass C. North har i sin forskning tydligt visatjust institutionernas betydelse för den ekonomiskautvecklingen. Med institutioner menas de vanor,normer och regler som utgör spelreglerna iekonomin. Effektiva normer och regler skaparsäkerhet i affärer och sänker kostnaderna förekonomiska transaktioner. Rika länder skapas avekonomier som baseras på specialisering,arbetsdelning och därmed en omfattande handeloch byte av varor och tjänster. Utvecklingen avproduktionsförmågan blir då alltmer likartadmellan länderna och allt mindre begränsande.Samtidigt blir transaktionskostnaderna alltviktigare. Alltför höga kostnader för att genomföraen affär förhindrar att välstånd kommer till stånd.Om vi inte kan lita på varandra, på offerter ochkontrakt, på rättssystemet, på muntlig och skriftliginformation, då tar varje affär mer tid, kräver merpappersarbete, mer advokatkostnader, flerrättegångar. Följden blir mindre risktagande ochatt ekonomins utvecklingskraft avtar.I grunden skapas alltså inte ekonomisk tillväxt avinvesteringar i realkapital, humankapital ellerteknisk utveckling. Detta är i själva verket endasttillväxtens förlopp. Tillväxtens motor är hursamspelet mellan människor, företag ochmyndigheter fungerar, vilket avgörs avinstitutionerna, som . North pratar om.Den viktigaste långsiktiga uppgiften för ekonomiskpolitik måste därför vara att skapa just goda vanor,normer och regler. Vi kristdemokrater tror att denetik som finns i svensk tradition, den kristna etiken,är den bästa grunden för att bygga ett sådantsamhälle och en sådan ekonomisk politik.I utskottet har vi uppnått enighet kring skrivningari den här riktningen, och det är bra. Jag uppleverockså att det finns en växande insikt i de härfrågorna, både bland regeringspartierna och ioppositionen, och det välkomnar jag. Här tror jagatt vi har mycket kvar att göra, och det krävs bådeen långsiktig politik i den riktningen och enhelhetssyn på dessa frågor. Jag tror att det är en avde viktiga frågor som vi har att jobba med iekonomin framöver.Fru talman! Vår enorma statsskuld och de storaunderskotten i de offentliga finanserna kräver enmycket stram finanspolitik. Detta är också i höggrad en etisk och moralisk fråga. Vi har ett ansvaratt reda ut obalanserna i ekonomin och inte vältraöver en gigantisk statsskuld till våra barn ochbarnbarn. uppgår statsskulden tillsmått fantastiska /person, pensionäreroch spädbarn inräknade. I utskottets betänkandebeskrivs konsekvenserna av detta tydligt. Omräntenivån är oförändrad innebär ett underskott inuvarande omfattning att staten måste spara 15miljarder kronor bara för att undvika attbudgetunderskottet ökar.Det här är en sak som också hartalat mycket om. Han höll ett engagerat anförandeom detta. Men vi ser ju -- var inne pådetta -- hur Ny demokrati går ihop medSocialdemokraterna i olika utskott, bl.a.kulturutskottet och skatteutskottet, omutgiftsökningar men inte om besparingar för attfinansiera dem. Man frågar sig var helheten i Nydemokratis politik finns. Eller har IanWachtmeister svårt att hålla ordning på sinapartikamrater?Det är med stigande förvåning man tar del av desocialdemokratiska reservationerna till dettabetänkande. Samma parti som under 70-talettillämpade överbryggningspolitiken, med väl käntresultat, och bedrev enöverhettningspolitik, med de katastrofala följder vinu måste hantera, följer nu upp dettamed något som närmast kan beskrivas som enöverbudspolitik.Finansplanen och den ekonomiska politiken, somav Socialdemokraterna brukar betecknas sompassiva, innehåller faktiskt flera viktiga saker:-- 50 miljarder i olika arbetsmarknadspolitiskaåtgärder,-- större satsningar i infrastruktur och utbildning ännågonsin tidigare och-- fattade beslut om budgetförstärkningar påsammanlagt , när de får fulltgenomslag, som gerförutsättningar för lägre räntor, vilket i sin turunderlättar nya investeringar och nya jobb. Baraunder 1993 har denna politik lett till 3--4procentenheter lägre räntor på bostadslån, för attta ett exempel.Fru talman! Jag anser att det socialdemokratiskabudgetalternativet ger ett hokus-pokus-intryck.Med skattesänkningar och utgiftshöjningarkommer budgetunderskottet att minska med 5,2miljarder, skriver socialdemokraterna i sinreservation. Frågan som inställer sig är: Varför nöjasig med endast 5,2 miljarder i minskat underskott,om man nu med ytterligare utgiftsökningar ochskattesänkningar kan åstadkomma ännu störreförbättringar i statsbudgeten?I en av reservationerna till finansutskottetsbetänkande skriver socialdemokraterna att ''de fåutgiftsnedskärningar som föreslagits har redanintecknats av ökade kostnader för bl.a.vårdnadsbidraget''. Detta debatterade GöranPersson och tidigare. Sanningen äratt vårdnadsbidraget finansieras med besparingarutöver saneringsprogrammet. Dessutom har detlagts fram ytterligare en besparing ,nämligen sänkningen av föräldraförsäkringen. Detär intressant att notera att regeringen anklagas föratt rasera hela vår välfärd och i samma dokumentbeskylls för att spara för litet. Det är ocksåintressant att höra hur vänsteroppositionen klagarpå att vi inte har råd med reformer somvårdnadsbidraget i dagens statsfinansiella läge.Samtidigt för man inte liknande resonemang omandra reformer som vi genomför, t.ex. påhandikappområdet eller när det gäller höjningen avu-landsbiståndet. Om varje reform anses varaofinansierad, måste också handikappreformen ochu-landsbiståndet m.m. vara ofinansierade.I själva verket finns det en långsiktig strategi iregeringens budgetarbete där dessa reformer ryms.Därför är de alltså finansierade. Om man anser attallting är ofinansierat när vi har ettbudgetunderskott, måste det vara mycket mer ände här sakerna som är ofinansierat, och då är vi innepå att ifrågasätta mycket mer i så fall. Det måste blien konsekvens i attackerna och angreppen påvårdnadsbidraget.Fru talman! Den i särklass viktigaste ekonomisk-politiska uppgiften är att få fler människor i arbete,av sociala, ekonomiska och etiska skäl. Den i årenskilt största frågan för att klara denna uppgift äratt svenska folket säger ja till medlemskap i deneuropeiska gemenskapen och unionen. Men deträcker inte. Enligt oss kristdemokrater måstepolitiken följa efter tre viktiga linjer:För det första, vilket jag redan har talat om, måstefokus riktas på etikens betydelse för en långsiktigtpositiv ekonomisk utveckling.För det andra, som jag också berört tidigare, måstearbetet med att sanera de offentliga finansernafortsätta med oförminskad styrka. Ett minskatbudgetunderskott är en förutsättning för lägreräntor och en låg inflation, och därmed också ensund tillväxt i ekonomin.För det tredje måste fler människor ges chansen tillmeningsfull sysselsättning. De offentliga finansernatillåter inte att antalet skattefinansieradearbetstillfällen ökar i den offentliga sektorn. Denya jobben måste i stället skapas i den privatasektorn. Det är ofta i de små och medelstoraföretagen som framtidens nya jobb skall skapas.Riksdagen har redan tagit en rad beslut för attskapa gynnsamma förutsättningar för ett ökatföretagande.Det gäller att få maximal sysselsättningseffekt avden tillväxt vi nu börjar uppleva. Men då krävs enpolitik som på bred front skapar utrymme för allaformer av tjänsteproduktion. Det innebär enpolitik som främjar kompetens ochkunskapsintensiva företag, minskar beskattningenav arbete och öppnar arbetsmarknaden för nyatyper av arbeten. Exempel på en sådan politik är enskatteväxling, från arbete till miljöbelastandeutsläpp, ändliga naturresurser och energi.I avvaktan på större sänkningar avarbetsgivaravgifter eller sänkt tjänstemoms bör ensärskild u-skattesedel införas för arbetslösaungdomar . Den skulle innebära slopadmoms och sänkta arbetsgivaravgifter för ungdomarsom vill arbeta direkt mot hushållssektorn.Arbetsuppgifterna skulle kunna vara snöskottning,barnpassning, städning, gräsklippning, bilvård, etc.Då dessa tjänster är mycket priskänsliga tror vi attdet är nödvändigt att skattesystemet anpassas så atthushållen har råd att köpa dem. Ett införande av enu-skattesedel, alltså en speciellungdomsskattesedel, riktar statens skattelindringtill redan arbetslösa, som därmed skapar sigarbeten som inte existerar eller endast utförssvart.De som ser en fara i att människor skulle fastna iden här typen av arbeten borde kunna ansluta sigtill kds-modellen, eftersom den innebär en övregräns . Därmed kan vi också avföra en heldel av övertonerna i den s.k. pigdebatten.Fru talman! Med dessa ord vill jag yrka bifall tillhemställan i finansutskottets betänkande FiU10och avslag på samtliga reservationer.Anf. 105 () replik:Fru talman! Först vill jag göra en reflexion överAttefalls anförande, där han sade attvårdnadsbidraget är finansierat, precis som alltannat som ligger i budgeten och som representerarstatliga utgifter. Man slutar med ett underskott på172 miljarder kronor, punkt slut.Finessen med vårdnadsbidraget är att det definitivtär en nytillkommen utgift. En annan sak är att omman har en sådan attityd, , i det lägesom landets ekonomi befinner sig i, så tenderarreformutrymmet att bli obegränsat.Varför inte klippa till med ett vårdnadsbidrag på4 ? Då blir budgetunderskottet 174miljarder kronor, men det är ändå finansierat,eftersom det ligger i budgeten. Detta är logiken iAttefalls resonemang. Därmed kan vi kanskelämna den frågan.Det finns en annan fråga som jag tycker att Attefallskall ta upp här i kammaren, och den rör vården.Han nämner inte den. Men det var den frågan somförde kds in i , med ispetsen för ökade satsningar.Vi vet alla vad som har hänt. Vi har sett reportagen;på sjukhus, vårdcentraler och i äldreomsorgenmöter vi människors oro. Det är en bild av deneddragningar som har skett i den kommunalasektorn.Attefall berömde sig i sitt tal av att man har tagitytterligare utgiftsnedskärningar i den offentligaekonomin. Jag tror att han preciserade det till 90miljarder kronor. I detta ligger en icke oväsentligdel kommunala utgifter, !Regeringen har själv uppskattat det till 60 000 jobbsom skall bort i kommuner och landsting, i vård ochutbildning. Det ingår i den s.k. Nathalieplanen, avoch till prissatt till 35-miljardersnivå.Med tanke på det budskap som kds hade ivalrörelsen, med tanke på den opinion vi alla möteroch med tanke på vad etik och moral kräver i formav anständiga svar -- berätta hur denna besparingskall ta sig uttryck i landets kommuner, i vården ochi omsorgen, ! Vi väntar alla på kdsbeskrivning av den utvecklingen.Anf. 106 ()replik:Fru talman! Jag skall gärna ta upp frågan omvården.Det är inte så enkelt att enbart vårdfrågan förde kdsin i , men jag tror att det var en av mångafrågor som man kände att kds hade ett engagemangi. Det har vi.Men vi har också en insikt om att detta är mycketsvåra problem. Vi har varit med om att göra en vissneddragning av statsbidragen till kommuner ochlandsting. Det är dock bara en femtedel av deneddragningar som vänner genomförde . Men vi gjorde det helt enkelt därför att viupplevde en akut ekonomisk situation.Vi vet också att kristdemokrater ute i landetskommuner och landsting ser till att man prioriterarjust vården och omsorgen där de har möjlighet attpåverka.Som ett exempel kan jag nämna länslandsting, som styrs av socialdemokraterna.