prot · GI0940 · 1994-12-12 00:00:00 — I ut-skottet har man emellertid inte varit beredd att ställasig bakom detta.Med dessa ord, herr talman, yrkar jag ännu engång bifall till utskottets hemställan.Anf. 24 () replik:Herr talman! Tveklöst kommer Svenska kyrkangenom det här beslutet att få nya och vidgade uppgif-ter. Det är alldeles klart.I ett annat betänkande som vi har behandlat tidiga-re , nämligen KU15, slås fast att Svenska kyr-kans församlingar inte får döpa, konfirmera eller hållabegravningsgudstjänst utan att ta ut avgift när detgäller andra än församlingsmedlemmar.I detta betänkande tvingas samma kyrkliga kom-muner att utan ersättning ta ett ansvar utanför det egnaordinarie kompetensområdet. Jag tycker att det är enbetydande inkonsekvens i fråga om dessa två bety-dande beslut som kommer att fattas på onsdag.Anf. 25 ():Herr talman! Jag skall fatta mig mycket kort, ävenom detta lilla betänkande kunde förtjäna långa litaniorfrån denna talarstol.Den lag om civilt försvar som i över-morgon skall fatta beslut om handlar, precis som flerahar sagt, om sättet, reglerna och formverket för hur vivärnar civilbefolkningens liv. Det är egentligen detsom är det viktiga med denna lilla lag.Vidare handlar det om hur samhällets robusthetkan öka just av samma skäl - dvs. för att skydda ochvärna människors liv samt när det gäller allt det andra,som ju inte alls kan betraktas såsom varande likaviktigt.När vi pratar om den lagen och om vilken betydel-se den egentligen har för vårt totalförsvar kan jag intelåta bli att tänka på en i varje fall för mig jämförandesinnebild. Det handlar då om hur en enda prickskytt iBosnien genom sitt terrorskjutande mot Bosniens barnkan skada mycket, mycket mer än vad tio stridsvagnarkan göra i kampen mot tio andra stridsvagnar. Det ären bild som man kanske skall ha på näthinnan när dettalas om hur viktig den här lagen är med tanke på vårutsatthet och vår förmåga att tåla saker och ting i ettutsatt läge.Den här lagen ger oss egentligen verktygen ochmöjligheterna att bygga detta robusta samhälle. Frå-gan om på vilket sätt vi skall göra det får vi återkom-ma till när vi går in i arbetet på ett nytt försvarsbeslut.Jag är övertygad om att vi då kommer att lägga be-tydligt ökad vikt vid möjligheterna att skapa det ro-bustare samhälle som vi alla så gärna vill skapa -kanske på bekostnad av det militära försvaret.Sedan skulle jag något vilja kommentera de två re-servationerna.Herr talman! Nog är det så, , attkommunerna har väsentligen utökade arbetsuppgifteri och med denna lag. För att klara detta har kommu-nerna fått ett tillskott. Det är inte så stort. Men någotlitet har de i alla fall fått för att bättre kunna hanteradetta.Att jämföra med kyrkans nya uppgifter tycker jaginte är riktigt rätt. Det är ju en väsentlig skillnad mel-lan den tyngd och den ansvarsfördelning som vi nuåstadkommer för borgerliga och kyrkliga kommuner.Det tror jag är svårt att förneka.När det sedan gäller reservation villjag bara säga att det är enkelt att fastslå att vi i utskot-tet tyckt att det har varit väsentligt att säkerhetsskyd-det följer den uppgift som vi vill skydda. Vi gör ingenskillnad mellan dem som utför den uppgiften - dethandlar då om vilken myndighet som har ansvaret.Det är i stället uppgiften som sådan som skall säker-hetsskyddas. Det är detta som vi har försökt att slåfast i detta betänkande. Det föreslår vi också att riks-dagen ställer sig bakom.Jag yrkar således avslag på de två reservationersom finns här samt bifall till hemställan i betänkandet.Anf. 26 () re-plik:Herr talman! Jag konstaterar att frågan om en lag-reglering av säkerhetsskydd ses över av . Enligt utskottets egen bedömningi betänkandet kommer det tämligen snart en ersättan-de lag här. Därför förstår jag inte varför man inte kanavvakta när det gäller detta med att tjänst som vi härpratar om skall innehas av svensk medborgare som ärpålitlig från säkerhetssynpunkt. Varför skall mandriva igenom detta när det inte finns någonting kon-kret att peka på?Om jag vore ansvarig för personaltillsättningar,anställningsintervjuer osv. skulle jag vilja ha något attluta mig emot när jag skall bedöma en person frånsäkerhetssynpunkt.Anf. 27 () replik:Herr talman! Medan vi avvaktar nya förslag ochkanske bättre underbyggda former för hanteringen avsäkerhetsfrågorna kan vi inte leva i ett laglöst land. Vihar helt enkelt valt att fram till den dag då vi har ettunderlag på bordet använda oss av det lagutrymmeoch de regelverk som finns och som vi arbetatmed väldigt länge när det gäller statens ansvar förexakt samma uppgifter. Därför har det varit och ärnaturligt att om uppgiften flyttas, följer också säker-hetsskyddet med på exakt samma sätt. Denna hante-ring har varit naturlig för oss.Vad som händer får vi avvakta. Detåterstår att se om det blir förändringar i säkerhets-skyddet eller om det är det nuvarande säkerhetsskyd-det som skall fortsätta att gälla.Anf. 28 ():Herr talman! säger att lagstiftningeninnebär att kommunerna åläggs väsentligt större ochmer omfattande uppgifter, om man jämför med desom åläggs kyrkans församlingar. Jag har inte tagitupp den frågan. Självfallet är det mycket mer omfat-tande. Vad jag har hävdat är att principen om ersätt-ning borde vara densamma för alla kommuntyper somåläggs nya arbetsuppgifter.Jag hänvisar än en gång, herr talman, till det beslutsom vi kommer att fatta i anledning av KU:s betän-kande nr 15 gällande kyrkans församlingars möjlighe-ter att utföra tjänster utanför deras kompetensområde.Som jag tidigare sade råder det en betydande inkon-sekvens i de två betänkandena.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )11 § Förändringar i finansieringen av det all-männa pensionssystemetFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1994/95:SfU6 Förändringar i finansieringen av detallmänna pensionssystemet (prop. 1994/95:41).Anf. 29 ():Herr talman! Genom att ge sken av att ATP-systemet står inför omedelbar konkurs antogs här iriksdagen sent en principuppgörelse om ettnytt pensionssystem, som inte bara kraftigt försämrarpensionerna utan också innebär ett ideologiskt sys-temskifte. Vi går från ett stort offentligt sparande tillett privat sparande i ett premiereservsystem. Vi gårfrån ett förmånsbaserat system till ett avgiftsbaseratsystem. Vi går från ett helt arbetsgivaravgifts- ochskattefinansierat system till ett delvis egenavgiftsfi-nansierat system.I dag finansieras ålderspensionen med arbetsgi-varavgifter, AP-fondernas avkastning och skatteme-del. Genom den uppgörelse som Socialdemokraternaoch de borgerliga partierna förbundit sig att vårda ömtkommer ena hälften av ålderspensionsavgiften attutgöras av en arbetsgivaravgift och andra hälften aven egenavgift. Meningen är att sänkningen av arbets-givaravgifterna - så när som på - skallväxlas mot höjd lön. Anledningen till denna föränd-ring är att borgarna och socialdemokraterna vill skapaett löneutrymme och sänka kostnaderna för arbets-kraften. Ett annat skäl är att det skall bli synligt förmedborgarna vad de olika socialförsäkringarna kostar.Mot detta finns flera argument.Genom egenavgifter försvagas den kollektiva tan-ken, det samhällskontrakt som arbetarrörelsen byggerpå. Egenavgifter skall inte heller betalas vid inkoms-ter som ligger över taket 7,5 basbelopp. Pensionssys-temet kommer att förlora ekonomiskt somsolidariteten mellan kvinnor och män samt mellanklasserna försvagas. Den starkes rätt blir den somgäller.När förslaget om egenavgifter blev känt ledde dettill en kraftig debatt. De flesta fackliga organisationer,lika väl som många arbetsgivare, satte tummen ner.Ingen trodde på att arbetsgivarna skulle ge full kom-pensation för alla. av egenavgiften kommerdock icke att växlas. Den tas ut redan från den 1 janu-ari 1995.Egenavgiften kommer att göras avdragsgill, vilketinnebär att den kommer att slå olika för olika in-komstskikt. Höginkomsttagaren får en lägre skatte-höjning än låginkomsttagaren. hari en publicerad undersökning gjort beräkningar på hurnuvarande egenavgift på inom sjukförsäk-ringen och arbetslöshetsförsäkringen slår skattemäs-sigt i olika inkomstskikt. Resultatet visar att högin-komsttagarna har fått en mindre höjning än låg- ochmedelinkomsttagarna som alltså fått en större höjning.Att synliggöra kostnaderna för arbetstagaren hadekunnat genomföras mycket enklare, om de nu vardetta som Socialdemokraterna och de borgerliga par-tierna var ute efter. Arbetsgivaravgifter är avståttlöneutrymme, så i den meningen är det ingen skillnadpå arbetsgivaravgifter och egenavgifter. I båda fallenfår vi avstå. Med andra ord skulle de sociala avgifter-na redan nu kunna benämnas egenavgifter. De socialaavgifternas innehåll skulle kunna redovisas på varjelönebesked. Därmed skulle man åstadkomma dentydlighet och tacksamhet som eftersträvas.Den egenavgift på som föreslås föratt finansiera det nya pensionssystemet skall inte tasut på inkomster över tak. Alla inkomster skall utgöraunderlag för avgiften, dvs. även ersättningar vid ar-betslöshet, sjukpenning etc. är princi-piell motståndare till egenavgifter. Vi anser att social-försäkringssystemen skall betalas solidariskt via so-ciala avgifter och skatter. Vi anser också att alla avgif-ter skall tas ut från alla inkomstlägen - även de övertak. Om enprocentaren till pensionssystemet togs utöver tak skulle det inbringa ca 500 miljoner kronor.Om även egenavgifterna i sjukförsäkringssystemettogs ut över tak skulle det inbringa strax under 1 mil-jard. Jag är förvånad över att biträdande socialminis-tern anser sig ha råd att avvara dessa 1,5 miljarderkronor.Av i ålderspensionsavgift kommer 16,5 %att användas till fördelningssystemet, dvs. de skallbetala dagens utgående pensioner. De återstående 2procentenheterna kommer att avsättas i en s.k. premi-ereserv. Pensionen kommer därmed att till en del bliavhängig olika kapitalförvaltares skicklighet och denenskilda individens kännedom om kapitalmarknaden.Ju skickligare placering, desto högre avkastning ochdärmed högre pension.Efter det att antagit riktlinjerna till nyttpensionssystem jublade finansmarknaden. De nyapremiereservfondernas kapital, som fullt utbyggdakommer att uppgå till , ses somen väldig kapitalinjektion på marknaden.AP-fonderna kom till för att utgöra en buffert, delsvad gäller sparandet, dels för att förhindra alltförsnabba svängningar i avgiftsuttaget och pensionsutbe-talningarna. Fonderna ökade kraftigt det offentligasparandet, vilket haft stor betydelse för samhälls- och bostadsbyggande. Uppbyggnadenav stora kapitalfonder hos privata fondförvaltare inne-bär att samhället förlorar möjligheten att användakapitalet för nationens bästa. Staten kommer dess-utom att tvingas låna pengar till ockerräntor hos priva-ta kapitalinstitut som därigenom kan utöva påtryck-ningar på staten. Därmed blir demokratin lidande, ochdet blir marknaden som styr.AP-fonderna är av stort och viktigt ideologiskt in-tresse. Omvandlingen av sparandet i AP-fonderna tillett sparande i ett premiereservsystem är ideologiskt.Starka privata kapitalintressen får styra. Vi skall integlömma bort att utländska pensionsfonder bidrog tillspekulationerna mot kronan.Av de skäl som jag här har anfört reserverade sigVänsterpartiet i Pensionsarbetsgruppen mot införandetav en premiereserv av den typ som Pensionsarbets-gruppen föreslog. Vi reserverar oss fortfarande mot enpremiereserv.I proposition 1994/95:41 om förändringar i finan-sieringen av det allmänna pensionssystemet föreslårstatsrådet en interimistisk förvaltning av den s.k.premiereserven. Den interimistiska förvaltningeninnebär att antingen Riksgälden eller AP-fonderna fårstå för den. Avkastningen skall vara marknadsmässigoch "poolas". Detta förslag innebär ett fortsatt offent-ligt sparande och därmed minskad spekulation. Av-kastningen blir inte beroende av den enskildes skick-lighet och intresse för kapitalmarknaden.Förslaget till nytt pensionssystem som antogs i vå-ras håller nu på att bearbetas i en särskild genomfö-randegrupp som arbetar under största sekretess. Riks-dagen har ingen insyn i arbetet och därför inte hellermöjlighet att påverka. Vi har en ny majoritet iriksdagen, vilket innebär att de parlamentariska för-hållandena är förändrade. Jag menar inte att det löftesom de fem partierna givit varandra om att vårdaöverenskommelsen skall brytas. Däremot borde manse över innehållet i överenskommelsen och se vadsom kan göras åt detta. Att låta den interimistiskaförvaltningen av premiereserven bli den som skallgälla även framgent innebär inte något brott motöverenskommelsen om ett premiereservsystem, utanbara att det blir ett annat innehåll i premiereserven.I vår motion med anledning av det nya pensions-systemet anger vi hur vi tycker att riktlinjerna för ettnytt pensionssystem skall se ut. Jag tycker att rege-ringen borde läsa motionen noggrant. Vi föreslårändringar i nuvarande system som leder till att pen-sionssystemet blir samhällsekonomiskt billigare ändet system som genomförandegruppen i stor hemlig-het håller på att genomföra.Herr talman! Jag yrkar bifalll till Vänsterpartietsmotion beträffande allmänna egenavgifter, mom. 1,och reservation beträffande avsättningtill premiereservsystemet, mom. 2.Anf. 30 ():Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 1,mom. 1, och stöder även reservation 2, mom. 2.Det är inte läge att här föra en allmän pensionsde-batt, då pensionsöverenskommelsen ligger fast. Mendå vi inte deltagit i överenskommelsen vill jag angenågra riktlinjer om var vi står i denna fråga. Dock ärdet så att pensionerna tidigare och ännu tydligaregör att orättvisorna lever kvar ända från födelsen ochfram till begravningen. Det beror bl.a. på olika föräld-raförsäkringar.En studerande mammas föräldrapenning jämförtmed en höginkomsttagares höga ersättning liggerljusår från varandra. Likaså finns skiktningen kvarefter pensioneringen.Tidigare har ju folkpensionen varit en rättighet föralla, även vid inflyttning och bosättning , medan det nu krävs bosättning i landeteller förvärvsarbete för att få full folkpension.Våra äldre invandrare blir alltså hänvisade till social-hjälp i stället för folkpension, pensionstillskott ochgamla KBT.En visserligen knaper men dock regelbundenbastrygghet övergår på detta sätt från rättighet tillpension till att få nådegåvor. Man blir vänd ut och invid socialen osv. Självtilliten suddas ut, och landetsekonomi har inte blivit bättre av den här hanteringen.Låt det viktiga sociala skyddsnätet få täppa till luck-orna vid ålderspensioneringen!Jag vänder mig också starkt emot att det skall krä-vas tjänstgöring för full ATP, även om studier,värnplikt, arbetslöshet och vård av små barn får räk-nas in i . Det kommer främst att diskriminerakvinnor och de ungdomar som gått direkt från studiertill arbetslöshet. Livsinkomsten blir grunden, vilketockså försämrar för tidigare nämnda grupper och ävenför den stora grupp som arbetatdeltid. Den lägsta medelinkomsten har ju oftastlågutbildade, både män och kvinnor, samt deltidsarbe-tande.Men detta ärende behandlar i första hand finansi-eringen av pensionssystemet. har finansie-ringen skett genom skattemedel, arbetsgivaravgifteroch AP-fondernas avkastning. AP-fonderna, somensamma skulle räcka till pensionsutbetal-ningar.Eftersom ATP anses vara för dyrt skall det före-slagna systemet bli billigare för staten, och det bety-der att det drabbar några. Det har varit ensolidarisk och fördelningspolitiskt någorlunda rättvisfinansiering.Miljöpartiet vänder sig med skärpa mot egenavgif-ter både i sjukförsäkringen och inom pensionssyste-met. Vi vill ha ett solidariskt och skattefinansieratpensionssystem, med avgifter även på inkomster överförmånstaket 7 ½ basbelopp.Vi vänder oss också emot premiereservsystemet,där av hela svenska folket skall placeras. Helafolket kommer att delta i ett jättestort Bingolotto, elleraktielotto kanske passar bättre. Pengarna undandrasfrån att användas inom det allmänna pensionssyste-met.Jag har som sagt redan yrkat bifall till reservationnr 1.Anf. 31 ():Herr talman! beslöt attgodkänna förslag till en genomgripande reformeringav det allmänna ålderspensionssystemet. I propositio-nen som låg till grund för det här förslaget angavsriktlinjer för en reformering av nuvarande system ochförslag till hur ett reformerat system för allmän ålder-spension och övergång till detta skulle utformas.Propositionen baserades på de förslag som Pen-sionsarbetsgruppen lämnat i sitt betänkande, Refor-merat pensionssystem (SOU 1994:20).Pensionsarbetsgruppens förslag var resultatet aven överenskommelse som träffats inom arbetsgruppenmellan företrädare för Socialdemokraterna, liberalerna, Centerpartietoch kds. Företrädare för dessa partier deltog också iberedningen av propositionen och står bakom de revi-deringar som gjorts i det ursprungliga förslaget medanledning av remissförfarandet.Utgångspunkten för propositionen om reformeringav det allmänna pensionssystemet var att lägga fastprinciperna för det framtida pensionssystemet. Pen-sionerna skall grunda sig på livsinkomstprincipen,vilket gör att det blir en bättre samstämmighet mellaninbetalda avgifter och de pensioner som man sedanfår utbetalda.Det innebär vidare att inkomsterna väger likatungt oavsett när under den yrkesverksamma tidensom de är intjänade.Den inkomstrelaterade ålderspensionen skallkompletteras med en garantipension för den som harlåg eller inga inkomster under livet.På några punkter togs inte ställning till den slutligautformningen av reformen, utan hänvisades till fort-satt beredning. Den förra regeringen tillsatte därförden s.k. genomförandegruppen med representanter förde partier som stod bakom uppgörelsen.Avsikten är att lägga fram för-slag till lagstiftning om bl.a. intjänande och uppräk-ning av den inkomstrelaterade pensionsrätten.Det reformerade ålderspensionssystemet är avsettatt träda i kraft . I vissa delar, bl.a.vad beträffar intjänande av pensionsrätt, har dockreformen betydelse . Enligt propo-sitionen och utskottets bedömning bör vissa föränd-ringar som föranleds av reformen ha sin verkan redanfrån . Det gäller pensionssystemetsfinansiering och avsättning av medel till ett systemmed individuella pensionskonton inom ramen för ettpremiereservsystem.Fr.o.m. föreslås en finansiellförstärkning av pensionssystemet. Den föreslås ut-formas så att en avgift införs på av avgiftsunder-laget, vilket motsvaras av de inkomster som är pen-sionsgrundande och som den enskilde har betalnings-ansvar för.Avgiften tas ut på inkomster upp till 7,5 basbe-lopp. Från föreslås även en ålder-spensionsavgift på socialförsäkringsförmåner som ärpensionsgrundande, t.ex. sjukpenningen.Vidare skall den del av inbetalda tilläggspen-sionsavgifter som kan anses belöpa på inkomster över7,5 basbelopp föras löpande till statsbud-geten. Summan motsvarar av inbetalda medeloch placeras på konton hos för attanvändas inom premiereservsystemet inom det refor-merade ålderspensionssystemet.16,av inbetalda avgifter skall användas till attbetala utgående pensioner inom ramen för ett fördel-ningssystem. skall avsättas till ett premiereserv-system. I detta system kan en enskild få medel över-förda till sitt individuella pensionskonto, men förstsedan pensionsrätten fastställts i samband med taxe-ring av föregående års inkomster.Avgifter skall inte tas ut av den som vid årets in-gång fyllt 65 år.I en motion har , ,anfört vissa invändningar mot införandet av egenav-gifter. har vidare framfört Vänster-partiets synpunkter på ett premiereservsystem.Utskottet finner att regeringens förslag ligger helt ilinje med de beslut som antog i juni 1994och att dessa bör ligga fast.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets hem-ställan och avslag på motion, dvs.reservation 1, som även biträds av , ochreservation 2.Anf. 32 ():Herr talman! Jag var den person som represente-rade i Pensionsarbetsgruppen och somäven reserverade mig. Jag framförde synpunkten attdet var en väldig brådska beträffande genomförande-tiden som absolut inte var påkallad med tanke på depengar som fanns i AP-fonderna. Svenska folket hadeingen som helst möjlighet att ta ställning. skulle förslaget ut på remiss och förank-ras hos människor som skulle hinna sättasig in i systemet och försöka komma med åsikter.Det som därför var positivt i detta - det var nega-tivt att det fattades beslut om riktlinjerna - var att mansköt upp genomförandetiden till den 1 januari 1996.Det visar att loppet inte på något sätt är kört.Jag tycker alltså att vi, på grund av att vi har en nymajoritet, borde starta en debatt här i kammaren igenom hur systemet skall se ut, hur riktlinjerna skallutformas och vad vi kan göra åt systemet. Framför alltmåste vi föra ut det till folk, så att de kan få en chansatt sätta sig in i det hela.Anf. 33 ():Herr talman! talar om premiere-servsystemet och att det var mycket bråttom medremissförfarandet. Det är klart att det gick undan, mendet var en bred politisk majoritet som stod bakomöverenskommelsen.I de principer som man har lagt fast finns trots alltsaker som inte är utredda. Här har också regeringengett direktiv, bl.a. om hur kapitalförvaltningen skallskötas och hur premiereservsystemet bör utformas.Anf. 34 ():Herr talman! Att det var en bred politisk majoritetmå vara en sak, och det är möjligt att den breda poli-tiska majoriteten bestod av socialdemokrater och deborgerliga partierna. uteslöts ur denhemliga arbetsgrupp som jobbade med pensionssys-temet.Det må vara att det fanns en bred politisk majoritetdär. Men folkets breda lager hade inte en möjlighet atthinna ta ställning till hur det här skulle se ut.Först och främst vill jag påpeka att loppet inte ärkört vad gäller pensionssystemet. Det är den ena sa-ken. Dessutom vidhåller jag att det vore bra om vikunde starta en debatt här i kammaren igen om hurpensionssystemet skall utformas.Anf. 35 ():Herr talman! Jag skall inte tillägga något mer änatt de frågor som trots allt inte är klara nu kommer attberedas vidare. Hur de frågorna kommer att behandlasi utskottet får vi se när de kommer dit.Anf. 36 ():Herr talman! Jag vill också påpeka en annan sak.Det är att förslaget till nytt pensionssystem inte prö-vades ur jämställdhetssynpunkt, vare sig ur kvin-noperspektiv eller ur mansperspektiv. Med de nyadirektiv som har kommit från jämställdhetsminis-tern tycker jag att det vore en bra sak att man ocksåser till att pröva förslaget till nytt pensionssystem ochdet som kommer ut av den debatt som förhoppnings-vis kommer i gång i kammaren ur ett jämställdhet-sperspektiv.Anf. 37 ():Herr talman! När det gäller rättvisan med pen-sionssystemet vill jag säga att det är livsinkomstprin-cipen som skall gälla. Det kan vara till fördel för densom är verksam under ett långt yrkesliv och som dåfår större delen av sin inkomst tillgodoräknad. Detsom kan betraktas som orättvist är kanske en tolk-ningsfråga.Anf. 38 ():Herr talman! Jag vill bara påpeka att livsinkomst-principen kommer att verka negativt för kvinnor,därför att vi har lägre lön än män oberoende av var viarbetar någonstans.I och för sig kan inte ett pensionssystem ta ansvarför arbetsmarknadens parters misslyckanden i den härfrågan. Men ett pensionssystem kan antingen förstär-ka de här effekterna eller försöka att lindra dem. Där-för menar jag att det är viktigt att ett sådant här för-slag granskas ur ett jämställdhetsperspektiv.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )12 § Vissa studiestödsfrågorFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1994/95:SfU9 Vissa studiestödsfrågor (prop.1994/95:98).Anf. 39 ():Herr talman! införde nyligenvinjetten "Dagens återställare" på sin politiksida, ochdet är väl under den rubriken som dagens debatt ochbeslut kan antas falla.Studiestödet är en liten men ganska viktig del avlandets samlade politik för den högre utbildningen.Praktiskt taget alla seriösa debattörer är rätteniga om analysen av de fundamentala problemen isvensk högre utbildning.För det första är tiden nu förbi för den idé som viunder hade om som landet med denbreda och djupa kompetensen och om att kompeten-sen var vårt främsta konkurrensmedel. Det är mera enönskebild än en sann bild av hur ser ut.