prot · GH0991 · 1994-04-19 00:00:00 — har manbara tillåtit export av reservdelar och ammunition.I de diskussioner jag har haft med jag förstått att man är mer benägen att öppnaäven för nya system. Det är det jag motsätter mig.Anf. 48 Statsrådet ():Herr talman! De faktum att ochVietnam -- det finns en hel del likheter mellandem -- är öppna för marknadsekonomin kommeratt medföra att det blir en större öppenhet också pådet politiska området. Jag tror attmarknadsekonomin kommer att innebära att dessatvå diktaturer inte orkar hålla sig fast i det långaloppet. Det ser jag som något mycket positivt.Förhållandena vad gäller vapenexporten tillIndonesien kommer som sagt att bli ordentligtklarlagda i . Jag tror inte kommer att hitta den stora vapenexport tillIndonesien som befarar.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1993/94:440 omreligionsfriheten och TurkietAnf. 49 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig omregeringen kommer att vidta några åtgärder för attden turkiska regeringen skall acceptera att verkligreligionsfrihet skall tillämpas i Turkiet.Den syn på situationen iTurkiet med avseende på bl.a. respekten för demänskliga rättigheterna och lokalvalen harkommenterats av utrikesministern från dennatalarstol och . Jag själv harlikaså , , kommenterat situationen för den kristnasyrisk-ortodoxa minoritet som kallar sig assyrier.Vad som sades gällerfortfarande.Herr talman! grundlag stadgar att landetär en sekulär stat och att alla medborgare är lika,oberoende av etnisk och religiös tillhörighet ellerras. En överväldigande majoritet av befolkningentillhör någon islamisk trosinriktning. Någrasamfund åtnjuter ställning som officiellt erkändareligiösa minoriteter, nämligen den , den armeniska apostoliskakyrkan och judendomen. Utöver dessa finns det enmängd andra religiösa samfund i landet, vilka inteerkänns officiellt.Sett i ett övergripande perspektiv kan de sombekänner sig till olika minoritetsreligioner i Turkietutöva sin religion, men begränsningar församfundens verksamhet förekommer. Dessabegränsningar berör inte bara kristna, utan i vissmån även muslimska samfund. Den stora alevitiskaminoriteten uppger sig t.ex. utsättas fördiskriminering i fråga om tilldelning av anslag fråndet statliga religiösa direktoratet. Bland dem sombekänner sig till olika minoritetsreligioner uppgersig många känna en utsatthet gentemotmyndigheter och grannfolk. Den turkiskaregeringen har anledning att uppmärksamma dessaminoritetsgruppers situation och diskriminerandeförhållanden och agera för att minska deras känslaav utsatthet.Herr talman! Den för enlöpande dialog med den turkiska regeringen i frågaom respekten för de mänskliga rättigheterna, vilketnaturligtvis också inkluderar religionsfriheten. I endemokrati har alla individer en självklar rätt attutan risk för diskriminering utöva sin religion. Denturkiska regeringen är ansvarig för attreligionsfriheten respekteras i landet.Sverige välkomnar strävan att sluta uppbakom de demokratiska idealen, däriblandreligionsfriheten. Jag säger detta med anledning avatt det också finns strömningar i somifrågasätter dessa värderingar. är detviktigt att vi följer hur landet lever upp till sinaåtaganden som medlemsstat i bl.a. Europarådetoch ESK i fråga om respekten för de mänskligarättigheterna. har en tonvikt lagts vidandra aspekter av dessa rättigheter, såsomyttrandefrihet och frihet från tortyr. Den svenskaregeringen kommer även i fortsättningen attuppmärksamma respekten för religionsfrihetensom en del av de mänskliga rättigheterna i vårakontakter med Turkiet.Anf. 50 ():Fru talman! Tack för svaret. Den turkiska staten ären sekulär stat, sade i svaret. Detinnebär ju att alla skall ha en formell rätt till sinreligion. Mot den bakgrunden är svaret tyvärrganska överslätande.Minoritetsreligioners företrädare uppger att dekänner sig utsatta, vilket också sägs i svaret. Dettatar sig olika uttryck. En del av minoritetsgruppernauppger t.ex. att man gärna får fira gudstjänst meninte får bygga nya kyrkor. Man får ha präster, menman får inte utbilda präster inom landet. Även omman formellt får utöva sin religion kan man säga attdet är fråga om en samfundsdiskriminering,eftersom man inte får se till att de som skall predikaoch förkunna har möjlighet att förkovra sig inomlandet. Man kan jämföra detta med hur det skullevara om vi i råkade ut för att inte fick utbilda sina präster eller omtrossamfunden inte fick utbilda sina pastorer.Mot denna bakgrund tycker jag att svaret är väldigtöverslätande. Jag skulle önska att en minister medansvar för mänskliga rättighets-frågor hade någotmer att säga om de faktiska förhållandena.Anf. 51 Statsrådet ():Fru talman! Jag håller helt och hållet med AndersSvärd om att det inte räcker att på papperet ellergenom någon paragraf ha rätten till religion, utanatt man också måste få utöva den och verkligenockså få verka i sin religions anda. Det råder ingettvivel om att det finns åtskilligt att önska när detgäller Turkiet.Vad som ofta lyfts fram när man talar om de kristnaminoriteternas svåra situation i sydöstra ärdet faktum att dessa grupper, såvitt jag förstår,kommer i kläm mellan PKK:s terrorism och detvåld som regeringen använder sig av för att ta itumed terrorismen. I dessa relationer användstydligen också -- om jag så får kalla det -- religiösdiskriminering. I släptåget efter bataljerna finns detnaturligtvis de som försöker att implementera ellerutbreda former av fundamentalism eller bristandeåsiktsfrihet.Det vi kan göra och det vi gör är att ständigt ochjämt hålla dialogen aktuell och ta upp frågan medrepresentanter för . Jag kan försäkraAnders att jag själv har gjort det vid mångatillfällen. Det finns ju i vårt land åtskilliga som harsina rötter i dessa regioner som kan hålla ossinformerade. Fattas bara att vi inte skulle ta uppfrågan vid våra kontakter med företrädare förTurkiets regim.Anf. 52 ():Fru talman! säger att detta är ettproblem främst i sydöstra , men så är det juinte. Det rör hela landet. Det prästseminarium somgrekisk-ortodoxa kyrkan hade och som stängdes förett 20-tal år sedan har inte har fått öppnas på grundav myndighetsbeslut. låg inte isydöstra . De församlingar som jag själv hafttillfälle att besöka för att tala med företrädare förkyrkorna finns i olika delar av landet. Såvitt jagförstår är detta ingen begränsad företeelse som harnågot med bekämpandet med PKK eller annat attgöra. Det är enligt min mening ett sidospår.Jag skulle önska att här ville säga atthan är beredd att göra något mer än att bara talaallmänt om dessa frågor. Frågorna är för stora föratt bara behandlas överslätande och försvinnagenom allmänna samtal. borde ställatydligare krav på Turkiet.Anf. 53 Statsrådet ():Fru talman! Jag tycker inte att det jag här säger äröverslätande. Det är naturligtvis inte överslätandeatt vi ständigt tar kontakt med representanter förTurkiet där vi säger att de måste garantera sinamedborgare rätten till religion, rätten att bytareligion och rätten att utöva religion och att de integör det på ett sätt som är acceptabelt. De haranslutit sig till dokument och finns med isammanhang som ESK och . Därförförväntar vi oss en annan tingens ordning.Vidare är det ett problem för med denterrorverksamhet som där finns med de krafter somgör sig gällande, inte bara visavi kristna grupperoch grekisk-ortodoxa grupper -- de sistnämnda ärnaturligtvis också kristna -- utan också motmuslimska grupper. Jag tror att det är viktigt att viförsöker ge stöd åt de krafter som verkar åt rätt hålli , så att vi inte bara slår ner dem.Anf. 54 ():Fru talman! I det sistnämnda, att goda krafter skallstödjas, vill jag instämma. talade vi emellertidom mindre goda krafter som tillämpardiskriminering av religiösa och andra grupper -- idetta fall gäller det religiösa grupper. Problemet fårinte minimeras till att gälla något som hör ihop medbekämpandet av terrorverksamhet, som jagtidigare sade.Resultatet , fru talman, måste väl ändå ansesvara ganska klent. Som jag har pekat på har manefter så efter att ett prästseminarium harstängts fortfarande inte rätt att återupptaverksamheten. Trots att man har pengar och tomthar man ändå inte rätt att bygga en kyrka för sinreligionsutövning. Därför tycker jag inte att manhar kommit särskilt långt i strävandena att förbättraförhållandena.Anf. 55 Statsrådet ():Fru talman! Jag är överens med omatt det finns mycket övrigt att önska. Men de vägarvi har att använda oss av är ju att åter och återigenkräva en ändring.Fru talman! Det är också vad vi gör.Anf. 56 ():Fru talman! Då hälsar jag med tillfredsställelse attAlf , som han i sitt slutinlägg här sade, ärberedd att fortsätta detta arbete. Även om jaghittills tycker att resultatet är klent delar jagförhoppningen att det skall bli bättre i framtiden.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1993/94:443 om politiskafångar i ChileAnf. 57 Statsrådet ():Fru talman! har ställt en fråga tillmig om vilka åtgärder som den svenska regeringenvidtagit i frågan om de politiska fångarna i Chilesedan det chilenska presidentskiftet iår.Enligt den information som regeringen har finnsdet inte längre några personer i som hållsfängslade på grund av brott med politiskanknytning till diktaturtiden före den 11 mars 1990.Den avgående presidenten fattadeföre sin avgång beslut om attbenåda de sex sista politiska fångarna -- bland demnågra av förövarna av attentatet mot generalPinochet år 1986.De personer som hölls fängslade för att de efterdemokratins återkomst begått brottunder politiska förespeglingar betraktas somvanliga brottslingar av det chilenska samhället. Motdenna tolkning har jag inget att invända.Den demokratiska övergångsregering somtillträdde i gav högsta prioritet åtatt ge alla kvarvarande politiska fångar en rättvisbehandling. Dessa fångar fick sina fall prövade icivil domstol, varefter presidenten i de flesta fallutfärdade benådning eller s.k. straffomvandling.Som jag framhöll i ett interpellationssvar den 25maj 1992 har den inte haftanledning att ifrågasätta det sätt på vilket Aylwin-regeringen valde att ta itu med arvet frånmilitärdiktaturen.Den har inte skäl att anta attden nytillträdda regeringens politik kommer attavvika från den förra regeringens i fråga om respektför mänskliga rättigheter och åtgärder för att uppnånationell försoning.Anf. 58 ():Fru talman! Jag vill tacka för svaretpå min fråga och konstaterar att det inte är förstagången vi diskuterar politiska fångar i Chile.Gemensamt kan vi naturligtvis glädja oss åt attantalet fångar har sjunkit mycket kraftigt. Dock villjag minnas att vid tidigare diskussioner har AlfSvensson haft erinringar mot den chilenskaregeringen för att man inte har gått tillräckligtsnabbt fram. Vi har också kunnat vara överens omatt politiska fångar inte hör hemma i en demokrati.Jag tycker inte att ens är rättvis motsig själv i svaret.Så till frågan om de politiska fångar som harfrigivits. Jag är litet överraskad över statsrådetsuppgift. Jag har nämligen fått uppgiften att detskulle röra sig om elva personer och att intesamtliga är frigivna. Att jag ställde min fråga justnu beror på att jag vet att själv varmed vid presidentinstallationen . Jag varövertygad om att såsom minister förmänskliga rättigheter skulle ta upp dessa frågor.Han hade då möjlighet att inte bara höra vadregimen säger utan att på plats kunna se vad manfaktiskt har gjort.Under hösten 1993 hade jag tillfälle att träffaBelinda Zubicueta, som då precis hade blivitfrigiven. Jag fick veta att man ibland bara blirvillkorligt frigiven, vilket innebär att den politiskafången inte direkt får tillbaka sina medborgerligarättigheter och t.ex. inte kan delta i val. Jag villpåminna om detta. Det finns problem i den härsituationen, som jag trodde att hadeintresse av att ta reda på litet mera om.Anf. 59 Statsrådet ():Fru talman! Det är väl ändå onödigt, EvaZetterberg, att tillvita mig att jag inte skulle hanågot intresse av att ta reda på hur det förhåller sig.Först vill jag säga att jag tycker, vilket jag ocksåsade i svaret, att och ,som jag känner väl, har lyckats utomordentligtutifrån den situation de fick starta med. Jag kännermig faktiskt helt säker på att kommeratt fortsätta med uppbyggnaden av ettdemokratiskt . Spänningen var stor huruvidaPatricio Aylwin skulle kunna leva upp till löftet atthan innan han lämnade presidentposten skulle setill att det inte fanns några politiska fångar kvar.Enligt de personer jag talade med så lyckades han.Det har förstås också uppmärksammats att dessafångar släpptes fria.Jag är på det klara med att man sannoliktfortsättningsvis kommer att göra gällande att desom finns också är s.k. politiska fångar. Jag kan haförståelse för att man kan göra olika tolkningar avvem som är politisk fånge. Jag tycker att jag i någonmån har försökt reda ut regeringens hållning idenna fråga. Jag upprepar att vi inte kan se att detskulle vara rim och reson att nu kritisera EduardoFrei och hans regering, som är sammansatt av flerapartier, för deras sätt att hantera den här frågan.Anf. 60 ():Fru talman! Jag kan självfallet inte göra någonbedömning av de enskilda fallen när det gällerpersoner som hävdar att de har blivit politiskafångar efter demokratins återkomst. Jag tror precissom att flertalet av dem är kriminellapersoner som har begått kriminella handlingar somdet inte finns någon anledning att klä i politiskatermer. Jag menar ändock att man bör se närmarepå den frågan.Det finns rapporter från Amnesty efterdemokratins återinträde på scenen i som visaratt tortyr har förekommit. Det finns också myckettydliga bevis på att karabinjärerna har använt en vältilltagen makt när det gäller säkerhetspolitiken. Dehar agerat på ett sätt som man faktiskt kanifrågasätta. Det finns händelser som inträffadeunder som mycket tydligt visar attinställningen till mänskliga rättigheter lämnar endel övrigt att önska. Jag trodde att var intresserad av att följa utvecklingen iChile.Anf. 61 Statsrådet ():Fru talman! Det hjälper naturligtvis inte om jagsäger att jag är intresserad av detta, eftersom EvaZetterberg vill ha det till att jag inte är intresserad.Jag kan leva med det.Eftersom karabinjärerna nämndes vill jag erinraom att -- jag tror att har varit såintresserad att hon känner till detta -- sitt tillträde rekommenderade general att avgå från sin post som chef förkarabinjärerna. fick då svaret från dennegeneral att han tänker stanna kvar. Det är ett svarsom skapar bekymmer för regeringen. Vi kännertill att militären och militärbefälhavaren generalPinochet sitter på ett mandat ytterligare en tid.Jag ville nämna det, eftersom det inte alltid är såenkelt att ta över efter en period av diktatur. En vissförståelse för detta tycker jag borde finnas ocksåhos . Det skulle vara trevligt atthöra säga om dessa tvåkristdemokratiska presidenter att de har klaratsituationen och sin uppgift bra.Anf. 62 ():Fru talman! Jag anser att , denföregående och den tillträdande, har gjort ettmycket bra arbete. Det vill jag gärna säga. Man hararbetat mycket hårt med dessa frågor, men jagtycker inte att man har nått ända fram. Att manfortfarande tvingas ha kvar somledare för de militära krafterna visar just hur starktarvet från militärdiktaturen är.Jag betvivlar inte intresse. Jag villskicka med att man från regeringens sida, när manbevakar mänskliga rättigheter, inte bara skall nöjasig med de framsteg som faktiskt görs. Jag ärmycket glad över de framsteg som görs i Chile.Även från regeringen måste man ha ett intresse förhur de mänskliga rättigheterna beaktas ifortsättningen. Alla problem är inte lösta på det härområdet i i dag.Överläggningen var härmed avslutad.12 § Svar på fråga 1993/94:432 omvindkraftverkAnf. 63 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig i vilkafall vindkraftverk kan anses utgöra byggnad ochdärmed omfattas av förordning vadbeträffar tillståndsgivning med hänsyn tilllandskapsbild och naturskydd.Länsstyrelsens förordnanden av sådant slag somIngvar nämner i sin fråga utfärdas enligtnaturvårdslagen, som inte innehåller någondefinition av begreppet byggnad. Ledning i dennafråga kan hämtas från byggnadslagstiftningen ochden praxis som utvecklats inom denna. I nugällande plan- och bygglag hänförs vindkraftverktill annan anläggning än byggnad, och ettvindkraftverk av viss i lagen angiven storlek ärbygglovspliktig.Regeringen har även i ett ärende rörande fråga omlandskapsbildsskydd enligt ett förordnande avLänsstyrelsen i län ansettatt vindkraftverk inte kunde anses utgöra byggnadvid tillämpning av förordnandet. (Regeringsbeslut8 M91/2771/4, M93/473/4). I nämndaärende var det fråga om tillämpningen avförordnanden till skydd för landskapsbilden enligtnaturvårdslagen i dess lydelse ochvindkraftverk av gängse slag.Det kan påpekas att gränsdragningen för vad somär byggnad eller ej i flera fall inte är av avgörandebetydelse då föreskrifter enligt naturvårdslagenofta reglerar både byggnader och andraanläggningar. Detta gäller för strandskydd. Vidareomfattar i många fall reservats- ochnaturvårdsområdesföreskrifter såväl byggnadersom andra anläggningar. I sådana fall fångarföreskrifterna upp vindkraftverk.Sammanfattningsvis vill jag anföra att frågan om ettvindkraftverk är tillståndspliktigt eller ej enligtlänsstyrelsernas förordnanden beror påförordnandenas utformning, vilket styrs av varjelänsstyrelse.Anf. 64 ():Fru talman! Jag vill tacka mark- och planministernför svaret, vilket gav en ganska god information omhur snårigt det hela egentligen är. Det är mångasaker och paragrafer som man har att ta hänsyn tilli dessa sammanhang.Frågan är ställd just mot bakgrund av att det pågåren omfattande debatt på i nordvästraSkåne. Boende i närheten av de eventuellavindkraftverk som planeras oroar sig förkommande störningar i form av buller och blinkljussamt för en starkt förändrad landskapsbild.Intressemotsättningar uppstår lätt, som också kanleda till konflikter, ersättningskrav m.m. De platsersom från vind- och produktionssynpunkt framstårsom de bästa är ofta de sämsta när det gällerlandskapsbilden. I många fall synesvindkraftverken också strida mot andrariksintressen såsom naturvård och naturreservat.Frågan är också föranledd av det undanröjdalänsstyrelsebeslut som statsrådet hänvisadetill. konstaterade ju att det inom dettilltänkta byggområdet rådde förbud motnybyggnation och vidare att platsen var avriksintresse för friluftsliv och naturvård. anförde också att ett beslut enligtnaturvårdslagen 19 § innebar ett förbud förnybyggnation. Därför krävdes det entillståndsprövning av länsstyrelsen.I detta fall är ärendet uppenbarligen avgjort, mennya fall är på gång. Det föreligger en lång rad avansökningar. Det är därför viktigt att det råderfullständig klarhet innan man ger ytterligaretillstånd, så att man slipper problem. Var gåregentligen gränsen för storlek när det gällervindkraftverk och bygglovsplikt? Statsrådetberörde detta i sitt svar.Anf. 65 Statsrådet ():Fru talman! Jag vill börja med att kommentera detfall från Båstadstrakten, som togupp. När det gällernaturvårdsområdesbestämmelser och sådanthandlar det här om en hantering av marken utan attge ersättning till markägaren. I detta fall fanns detingen förutsägbarhet i fråga om placeringen avvindkraftverk, vilket naturligtvis har betydelse förde berörda markägarna och för dem som ärintresserade av att kunna utnyttja denna renaenergikälla. Det var med tanke på rättssäkerhetensom regeringen fattade sitt beslut. Jag utgår ifrånatt även tycker att det är riktigt attdet skall finnas en förutsägbarhet för en markägarenär det gäller hanteringen av hans mark.Sedan vill jag svara på frågan om när ettvindkraftverk är bygglovspliktigt. Det står i plan-och bygglagen 8 kap. 2 § att ifråga om andraanläggningar än byggnader krävs bygglov för attuppföra vindkraftverk, om vindturbinens diameterär större än eller om kraftverket placeraspå ett avstånd från gränsen som är mindre änkraftverkets höjd över marken eller om kraftverketskall fast monteras på en byggnad. Detta är denavgränsning som görs. Vi gjorde vår bedömning iförhållande till naturvårdsområdet. Länsstyrelsendiskuterade inte bygglovsfrågan, och vi ansåg att ettenda vindkraftverk inte var av avgörande betydelseför naturmiljön. Däremot är det en helt annan sakom det gäller grupper av vindkraftverk och storaanläggningar.Anf. 66 ():Fru talman! Tack för det ytterligare klarläggandet.Jag har också sett det som gångbart, att man byggerett och annat vindkraftverk. Men intresset ärganska stort, och man har kanske inte riktigt insetteffekterna av en utspridd placering. Det vore nogönskvärt att man samlade vindkraftverk på vissabestämda ställen. Man är nu litet oroad för vad denya ansökningarna kan utmynna i. Av statsrådetssvar drar jag den slutsatsen att prövningen kan blinågot annorlunda om det rör sig om ett större antalvindkraftverk.Anf 67 Statsrådet ():Fru talman! Om det rör sig om vindkraftverk av denstorlek som vi nu talar om, är det alldeles klart attpåverkan blir av ett helt annat slag. Då påverkasinfrastrukturen i hela området. Ävenlandskapsbilden förändras påtagligt, vilket ocksåutgör grund för regeringens beslut.Jag håller med om att det måste tas fram regler såatt vi vet hur vindkraftfrågorna skall hanteras. Detmåste finnas förutsägbarhet.Boverket har ett förslag om allmänna råd företablering av vindkraft på land ute på remiss. Detär alltså ett arbete på gång när det åtminstone gällerregler. Regeringens tillämpning kan också bilda enviss praxis. Men jag har inte något intryck av att detär alltför lätt att erhålla tillstånd för uppförande avvindkraftverk, tvärtom. Det har framförts tilldepartementet att det är en rad lagar som hindraretablering av vindkraft, eftersom de gör atttillståndsprocessen drar ut på tiden.Anf. 68 ():Fru talman! Det var intressant att höra att det varallmänna råd på gång. Då vill jag fråga: Närkommer dessa råd att behandlas i ? Ellerär det bara en fortsättning på redan fattade beslut?Anf 69 Statsrådet ():Fru talman! Det är som hanterar detta.Därför blir inte dessa allmänna råd föremål förnågon riksdagsbehandlig. Det är ju en myndighetsom utger råd för hur tillämpningen skall gå till.Det är klart att det är fritt fram att diskutera frågani , i regeringen och även inom andramyndigheter. Det är viktigt att föra en diskussion,eftersom det ofta är flera myndigheter som ärinblandade.Det har gjorts kartläggningar och inventeringar avde vindkraftverk som finns i några län. De visar attdet inte återstår så många ställen när man har tagithänsyn till alla hinder. Vi har strandskydd,riksintresse för kulturvård och naturvård,riksintresse för försvaret, närhet till bebyggelse osv.Jag vet inte om anser attstrandskyddsbestämmelserna skall skärpas, menhär gäller det att göra en avvägning mellan hur vivill hantera energitillgången och andra intressen.Vindkraften är en ren energikälla.Anf. 70 ():Fru talman! Också jag har den inställningen att detär viktigt att man kan ta till vara de möjligheter somfinns. Det är också viktigt att man inte kommer ikonflikt med andra intressen, inte minststrandskyddsbestämmelserna. I har maninfört en ny lagstiftning som man har börjat atttillämpa. Där är man mycket restriktiv. Jag hoppasatt regeringen tar intryck av erfarenheterna frånDanmark.Jag är fullt medveten om att man inte i tillräckligutsträckning kan klarlägga de djupa och storaproblem som hänger samman med den här typen avverksamhet. Men det är jag beredd att återkommatill vid ett senare tillfälle.Anf. 71 Statsrådet ():Fru talman! I de län där den här frågan är av storbetydelse har man mycket strandområden och storaöppna ytor. Effekten av vindkraftverk kan bli sådanatt det inte är någon idé att bygga några. I flera avdessa län pågår ett omfattande planeringsarbete föratt ta fram var det är lämpligt respektive intelämpligt att placera vindkraftverk. Det är viktigt attkommunerna tar hänsyn till riksintressen när dearbetar med dessa frågor i sina översiktsplaneringaroch områdesbestämmelser.Därför är det viktigt att föra upp den härdiskussionen.