prot · GH0992 · 1994-04-20 00:00:00 — I så fall kan man inte skilja påhuvudsak och detalj, på huvuddiagnos ochbidiagnos. Det är allvarligt och ansvarslöst i en såviktig fråga som denna i rådande läge.Vad är den verkliga orsaken till att company aviserat ett lappkast, går emot entidigare överenskommelse och tänker rösta mot ettbeslut som de tidigare röstat för? De positivaeffekter och tendenser som redan nu kan ses underinförandet av husläkarsystemet borde ligga i Nydemokratis politiska inriktning; förbättradkontinuitet, förbättrad effektivitet, förbättradrekrytering av husläkare, distriktsläkare ochallmänläkare till glesbygden. Landstingens maktminskas något i denna sektor, bara det inte blir enalltför divergent organisation i olika landsting, ochsamtidigt ges landstingen möjlighet att anpassasystemet till egna behov. Vad är det som har häntsom gör att och company byter fotoch sätter sin politiska heder på spel? Vad är denverkliga orsaken? Det går endast att spekulera.Objektiva, registrerbara fakta saknas.Anf. 92 HANS () replik:Herr talman! argumenterar mot desnabba i sjukvårdspolitiken på samma sättsom andra borgerliga företrädare har gjort. Då villjag på nytt erinra om att det hade sannolikt varitmöjligt att nå en överenskommelse om det hadefunnits en vilja att nå en överenskommelse med ettbrett parlamentariskt stöd. Men någon sådan viljahar inte kunnat upptäckas. Det leder naturligtvistill dessa konsekvenser när alternativen ställs motvarandra och det inte sker en gemensamdiskussion.Vidare vill jag ta upp kds inriktning. Kds gick tillval på att ge mer resurser till vård och omsorg. Dethar kds fått backa tillbaka från. Det är på sitt sättuppseendeväckande när en del av pengarnaanvänds till att skapa byråkrati i stället för att gå tillvård och omsorg. På något sätt hänger inte kdspolitik ihop på det området heller.Det är väl något långsökt att ta husläkarlagen tillintäkt för att vi nu inte har någon egentlig läkarbristlängre. Den utvecklingen såg vi klara tendenser tillinnan lagstiftningen beslutades i . Det harmer att göra med det faktum att sjukvårdssektorninte har expanderat på samma sättsom tidigare år.Anf. 93 () replik:Herr talman! Förvisso har det varit snabba kast. Jagtycker också att det har gått litet för fort undersenare år. Men det beror på det utgångsläge sområdde när denna regering tillträdde. Det berorockså på att vi på grund av minskade resurser harvarit tvungna att snabbt få en bättrekostnadseffektivitet. Här kommer också kds tal omökade resurser in. Det är riktigt att vi lovade attarbeta för att öka resurserna. Men den bedrövligaekonomi som stat, landsting och kommuner snabbtvisade sig ha, har gjort att vi har varit tvungna attta en annan linje, nämligen att arbeta intensivt förökad kostnadseffektivitet. Jag menar atthusläkarreformen är ett led i detta. Primärvårdenhar, i viss mån, inom vissa områden varit litetskyddad från denna effektivisering som man annarsarbetar så intensivt med inom sjukvården.Husläkarsystemet underlättar effektivisering även iprimärvården.Beträffande frågan om att rekrytera läkare tillprimärvården. Det är alldeles riktigt att det hållerpå att bli ett läkaröverskott. Men detkarakteristiska för husläkarsystemet är att det ärlättare att få läkare till distrikt där det harvarit stora svårigheter att rekrytera. Det blir enbättre spridning på läkarna. Det ser vi som enmycket stor framgång.Anf. 94 HANS () replik:Herr talman! Utgångsläget var att det rådde enresursbrist i statens, landstingens ochkommunernas kassakistor.Det är naturligtvis uppseendeväckande när kds istället för att förstärka resurserna deltar i detskattesänkningssystemskifte som den borgerligaregeringen har iscensatt. 25--30 miljarder kronorhar överförts från statens budget till kapitalägare,aktieägare, höginkomsttagare osv. Hade kdsverkligen haft ambitionen att göra något åtresurserna inom hälso- och sjukvården, hade detnaturligtvis varit konsekvent att inte ställa upp påskattesänkningskampanjen för de välbeställda.Anf. 95 () replik:Herr talman! Nog får man väl misstänka att HansKarlsson lider av argumentnöd om det ämne vifaktiskt borde diskutera när han i stället kommer inpå den allmänna ekonomiska politiken.Jag kan upprepa det många har sagt tidigare. Vi harett ansvar för hela ekonomi. Vi har ettansvar för den svåra arbetslösheten som finns. Vimåste få i gång ekonomiskt och skapaarbetstillfällen. Då krävs det även vissaförändringar i skattesystemet.Anf. 96 (nyd):Herr talman! Vi har talat om husläkeriet och en delom politisk heder. Jag skulle i detta ärende vilja gåin på det senare ämnet.Ny demokrati har stått vid sitt ord. Vi haraldrig brutit någon överenskommelse, vad som änsagts om det. Delpensionsfrågan är ett sådantexempel. Vi gjorde upp med regeringspartierna försnart om husläkeriet. Vi fick igenom endel av våra ändringsförslag -- jag tror det var tre avfyra. Ett handslag beseglade den uppgörelsen. Förhandslaget stod från vår sida kommer vi till verkställandet avhusläkarreformen, och har de flesta av ossrunt om i landet redan valt husläkare. Hela Sverigehar ställt om, i varje fall mentalt, men vetväljarna bara att man inte kan lita på sina politiker.I detta läge grips vår egen ledamot i socialutskottetplötsligt av någon sorts nypåkommen klarsyn. Utanatt ha andats om det t.ex. till utskottets kansli ellersin egen riksdagsgrupp ställer han sig bakom ensocialdemokratisk motion, som inte enssocialdemokraterna själva hade tagit på allvar.Sossarna tappade hakan. Också jag gjorde det,trots att min haka är ganska stor, men jag tänkte attvi väl ändå skulle slippa att se detta.Sedan granskades och ändrades inte detta agerandeav riksdagsgruppen, vilket är illavarslande. På mintid som gruppledare hade vi alltid goda skäl för vårtagerande. behövs inte det, utan det liknar mestett ''hawaii-lir'', med voteringar i pausen.När som gruppledare fick höratalas om nya infall hade hon i detaljkunnat kontrollera med utskottskansliet vad somhade skett. Det är så man måste göra i sådana härfall. Utskottskansliet är i sådana här frågor någotmera bevandrat än riksdagsman frånSkara, som är rådgivare i ärendet.I stället skall nu mina f.d. polare, efter att interntha varit mycket kritiska mot agerandet från sin egenrepresentant i utskottet, rösta för tokigheterna. Idet här läget tycker jag faktiskt att denydemokratiska riksdagsmännen får kamma till sig.Sunt förnuft, personlig frihet, hänsyn till andra,privatisera staten, lägg ned landstingen ochrationalisera kommunerna -- det var sådant som vigick ut till väljarna med. Vi sitter här somriksdagsmän därför att vi hade ett bra program,som jag själv i hög grad har varit med om attutarbeta. Jag kan garantera att de som valde in ossinte gjorde det för att vi skulle delta i något politisktmygel, i någon SIFO-taktik eller i löjliga hugskott.De ville rösta på företrädare för vilka ett handslagräcker för en uppgörelse, personer som kör medraka puckar och inte med några slingerbultar.Ny demokrati skall givetvis stå för sina avtal, ochde som inte gör det borde skämmas. Men i ställetkan det bli så att de som står för träffat avtal --t.ex. jag själv -- får skämmas över över vad det egnapartiet försöker ställa till med. Vi har här hört inte ens själv kan reda ut eller förklara skälentill sitt agerande. Man har gjort pytt i panna av demsom har försökt att försvara detta egendomligaagerande från vår sida.Kom ihåg att vi allihop sitter här med ett personligtansvar i riksdag! Observera också att detsom man nu föreslår skall röstas bort är sådant somman själv förut har suttit och röstat fram! Viattackerade ute på gator och torg politikens idioti,och skall vi själva ställa oss bakom någotliknande. Det är dags för ridå, herr talman!Jag vill också säga till alla intresserade, inklusiveföreträdare för pressen, att det ibland påstås att jaghar sparkats eller något sådant. Jag har intesparkats, men jag har avgått, och kanske en delav er börjar förstå varför.Anf. 97 ():Herr talman! Betänkandet ''Socialpolitik --inriktning och anslag'', som vi nu debatterar, berörmånga frågor. Den fråga som jag vill lyfta upphandlar inte om husläkare utan om missbruk avanabola steroider.Debatten kring anabola steroider och missbruk avtestosteron är relativt ung i vårt samhälle, menproblemen är långt ifrån nya eller okända. Redan islutet av dök de första fallen av missbrukav anabola steroider upp inom cykelsporten iFrankrike. har spridningen avpreparaten ständigt ökat, och tillgången till medlenhar varit stor.Hittills har problem med missbruk av anabolasteroider till största delen tillskrivits idrotten. Ära,pengar och hjälteroller har hägrat så högt att mångaanvänt de medel som står till buds för att försökanå toppen av eliten. På idrottsarrangemang runt omi världen testas både män och kvinnor innantävlingarna för att arrangörerna letar efter spår frånpreparaten. Då och då upptäcks också missbruk.Ingen av oss här har väl ännu glömt iOS i 1988.Kontrollerna är effektiva, men den tekniskautvecklingen och möjligheten att komma runtkontrollerna gör att själva missbruket fortfarandehar ett försprång jämfört med de tester som görs,även om utvecklingen av testerna knappar in påförsprånget.Syftet med kontrollerna är gott, då dessa syftar tillatt bygga upp ett så heltäckande kontrollsystem attidrottsutövaren avskräcks från att dopa sig. Riskenatt blir ertappad skall vara stor, och straffet för densom ändå dopar sig skall vara kännbart. De sommissbrukar anabola steroider måste ställas införfrågan: Är det värt riskerna?Men spridningen av anabola steroider har vuxitlångt utanför idrottens gränser. Unga och friskamänniskor, oftast pojkar, experimenterar alltmeramed sina kroppar för att se större och starkare ut.Vad är det för samhälle som ligger bakom det ökademissbruket av anabola steroider?Är det så, som man i nr 43, ''Liten, större, störst'',funderar kring: att muskler ger makt i enmaktlöshetens tid -- med massarbetslöshet ochökad internationell oro? Eller har problemen andrarötter och handlar om samhällets normer eller bristpå normer och om den unga människans famlandeefter identitet?Misstankarna och teorierna är många, men vi vetnu att missbruket har spritt sig i allt vidare kretsaroch blivit ett omfattande samhällsproblem, somkryper allt längre ner i åldrarna.På annonspelare och i reklam glorifieras stora mänmed platta tvättbrädsmagar och svällande muskler.De nya mansidealen är inte enkla att leva upp till,och framför allt tar det , om man över huvudtaget lyckas.Att försöka hitta genvägar till grova armar ochsvällande ben blir för många naturligt. Visst har vitidigare haft stora och starka förebilder i vårt land.Problemet nu är att det här ''biffiga'' mansidealetslår igenom som det väller in billiga ochlättillgängliga dopningspreparat i landet, framförallt från de f.d. östländerna. Det finns ett utbud ochen stor efterfrågan.Under det första halvåret 1993 beslagtog densvenska tullen fyra gånger så mycket anabolasteroider som . Praktiskt taget allhormondopning i vårt land beror på olaglig införseli landet. Det finns många professionellasmugglare, som säljer anabola steroider vid sidanav annan drogförsäljning. Preparaten är inte baralättillgängliga utan också mycket billiga.Sommaren 1993 visade en enkät bland 1 384skolungdomar i att av pojkarnamellan 15 och använt anabola steroider. Manräknar med att det nu finns mellan 50 000 och100 000 missbrukare i vårt land.I dag är det förbjudet att försälja och innehaanabola steroider. Men det är fortfarande tillåtetatt bruka medlet. Då Polisen gör ingripanden i falldär den har anledning att tro att det kan finnasmissbruk av anabola steroider med i bilden är dessmöjligheter att utreda det obefintliga. Den haringen laglig rätt att t.ex. ta urinprov eller blodprovför att hitta spår av ämnet.Allt oftare har Polisen anledning att tro attmissbruk av anabola steroider ligger bakom andravåldsbrott, och misstankarna ökar i takt med attbruket sprider sig.Inom forskningen växer intresset för de mångagåtor som är förknippade med missbruket. Kananabola steroider ge personlighetsförändringar ochförvandla en helt vanlig, normalbegåvad kille till envåldsverkare? Skapar missbruket beroenden somkan jämföras med det som narkotika, nikotin ochalkohol skapar? Är missbruket av anabolasteroider pojkarnas version av flickornas anorexi --en kroppsfixering som för pojkarnas delkännetecknas av en brinnande önskan att bli större,och helst störst?Redan nu vet vi att många av dem som börjatmissbruka anabola steroider senare övergår till attmissbruka annan narkotika. Steroiderna gör känner sig sömnig och slö, och för att orkaträna så mycket som man vill träna och för att blipiggare tar man amfetamin. Och precis somnarkotikamissbruket blir missbruket av anabolasteroider sin egen motivation. För att uppnå sammaeffekt måste man öka doserna allt eftersom tidengår och beroendet ökar.Vad en lång tids missbruk av anabola steroiderleder till med kroppen är ännu svårt att säga. Menvi vet att höga doser av anabola steroiderpåverkar flera faktorer i vår kropp som leder tillbåde hjärt- och kärlsjukdomar. Det ökar risken fördiabetes och högt blodtryck, det ger tecken påleverskador, det ökar riskerna för cancer, det kange impotens och ibland t.o.m. sterilitet.Missbruket av anabola steroider, precis sommissbruk av alkohol och narkotika, förstör ungamänniskors liv och begrepp om vad som är rätt ochfel, vad som är viktigt och vad som är det verkligalivet.I den motion som jag har väckt tillsammans medWidar och vill vi få enkriminalisering också av bruket av anabolasteroider. Vi vill det därför att missbruket intealls bara handlar om ett problem inomidrottsrörelsen, som den själv måste hantera.Tvärtom, idrottsrörelsen kan till viss del upptäckadem som är engagerade hos den och sommissbrukar medlen, och det är bra. Men problemetär så mycket större än så och är därför ettgemensamt samhällsproblem för oss.Vi skall inte acceptera missbruk i vårt land. Vi vetatt en passiv hållning till missbruk av olika slag göratt gränser sprängs och passeras, att vi lär oss atttåla mer och mer och i värsta fallslutar uppröras. Det är viktigt att vi säger ifrån ochatt vi på allvar tar tag i de problem som finns runtomkring oss. Eftersom anabola steroider numissbrukas på samma sätt som annan narkotika, attsyftet inte alltid är att orka prestera mera inom sinidrott utan bara att se större ut, har det blivit ännumera angeläget att vi har samma regler som förannat missbruk.Om Polisens arbete mot missbruket skall bliverkningsfullt, måste den ha medel och möjligheteratt ta reda på om det finns ett bakomliggandemissbruk av anabola steroider vid misstänkta fallsom den kommer i kontakt med.Om hotet mot de missbrukande att åka fast skall hanågon verkan, måste de som missbrukarnaturligtvis veta att det kommer att bli mycketbesvärligt, att straffet kommer att bli så påtagligt attde skall tycka att det finns skäl att låta bli.När drömmen om att få stå högst på prispallen, omatt få vara störst i skolan, om att få tillgång till destora vinstpengarna, om att få vara starkast i ettbråk, om att få inge respekt väger tyngst, kommerdet aldrig att finnas någon anledning att låta blimedlen. Hotet om påföljder för dem som använderanabola steroider måste vara tydligt.Anabola steroider är ett läkemedel och skall baraanvändas efter läkares rekommendation och underderas kontroll. En kriminalisering av bruket ärnästa naturliga steg i arbetet för att minska dettotala missbruket i vårt land. Det förebyggandearbetet mot missbruk handlar om alla ungasmöjligheter till ett hyggligt liv, ett liv utan drogeroch beroenden som skapar tvångstankar och begärsom står över vänner, familjen och kärleken.Det finns mycket kvar att ta reda på kring anabolasteroider och de olika biverkningar ochkonsekvenser som medlet för med sig. Det ärviktigt att forskningen fortsätter med det. Men vivet tillräckligt mycket som är starka skälnog att låta missbruket av anabola steroider lydaunder samma lagstiftning som annan narkotika.Herr talman! I väntan på ännu en utredningkommer missbruket att fortsätta att sprida sig, tillvanliga unga människor som i längtan efter någotsom de inte har försöker hitta genvägar tillförverkligandet av sina ideal och drömmar. dit både förstör de sig själva och gör andrailla. Det är slöseri med folk att låta det fortsätta,och det är inte ett sådant samhälle som vi vill ha.Herr talman! Jag yrkar bifall till vår motionSoU434.Anf. 98 ():Herr talman! Jag skall börja med att yrka bifall tillde två socialdemokratiska reservationerna 8 och 9,som rör äldreomsorgen och handikappomsorgen.Äldreomsorgen är ett viktigt område, därom är vinog alla överens. Väldigt många människor,325 000, får del av de tjänster som ges inomäldreomsorgen, varav ungefär 250 000 får sinatjänster från . Det kostar ungefär 50miljarder . vet vi att behovet avtjänster -- hemtjänst, ålderdomshem, särskildaboendeformer -- sannolikt kommer att öka underresten av 90-talet, därför att andelen äldre äldreökar, och det är de som har de allra störstabehoven.Hur möter man då den utvecklingen i ?Jo, resurserna minskar för äldreomsorgen. Detavsätts en miljard mindre i resurser , ochsannolikt fortsätter minskningen under 1994.Kommunförbundets ordförande, moderatenJoakim , har sagt att i den planering som liggermellan 1992 och 1995 kommer resurserna tilläldreomsorgen att minska . Som jag sade,ökar antalet äldre.Vad blir följden av det här? Jo, följden blirsannolikt en sämre äldreomsorg, vad avser bådekvalitet och omfattning. Vi har redan sett en del avkonsekvenserna. Det står i den borgerligamajoritetstexten att bland dem som får hemtjänstökar andelen personer . Det är möjligtvissant, men skall man då veta att antalet 80-åringar som får hemtjänst nu minskar, i jämförelsemed hur det var , likaså andelenav dem som är över 80 år.Vilka är det då som får mindre hjälp? Jo, framförallt lågutbildade och kvinnor. Vi har begärt i vårsocialdemokratiska reservation att regeringen skallgöra en analys av det här. Hur kan det komma sigatt de som har den sämsta hälsan, nämligen delågutbildade och kvinnorna, får mindre hjälp nunär resurserna tryter? Jag tycker att det är rimligtatt göra en sådan analys, för att sedan kunna läggafram förslag om hur man skall fördela resurserna påett rättvisare sätt än vad som görs . Detta harinte den borgerliga majoriteten gått med på.En annan sak som man slås av är att det är väldigtolika i olika kommuner i . Det skiljer sigmellan norr och söder, men inte bara det. SKTFvisar att det också finns en avsevärd skillnad mellanmoderatledda kommuner och socialdemokratisktstyrda kommuner. Det förvånar inte mig.Moderaterna prioriterar inte äldreomsorgen, dethar jag lärt mig under min politiska gärning, och detvisas i den undersökning som har gjort.Däremot är utvecklingen en annan i desocialdemokratiskt styrda kommunerna, generelltsett. Det borde mana till eftertanke hos de övrigaborgerliga partierna. Går det att bedriva en godäldreomsorg ihop med ? Jag tycker attverkligheten, utifrån undersökning, visaratt det inte gör det. prioriterar inteäldreomsorgen.Ädelreformen genomfördes med ganska knappmajoritet här i kammaren. Den var enöverenskommelse mellan Socialdemokraterna ochFolkpartiet. Det har i allt väsentligt blivit en brareform. Det var nödvändigt att samla ansvaret föräldreomsorgen för att vi skulle kunna möta 90-talet.Det viktigaste är att byggandet av särskildaboendeformer har ökat, men också att en hel del avde medicinskt färdigbehandlade har kunnat tas omhand i lämpligare vårdformer.Allt är inte fullföljt. Det ligger fortfarande folk kvarpå medicinklinikerna som inte borde ligga där. Deborde i stället få del av kommunens äldreomsorg.SKTF har också pekat på det.Mot bakgrund av de nedskärningar som sker är detsvårt för kommunerna att möta upp och fortsättaden positiva utveckling som kom direkt efterÄdelreformen.Det finns ett par andra områden som ingerbetänkligheter. Det är områden där det fortfaranderåder en oklar ansvarsfördelning. Ett sådantområde som vi pekar på i vår motion ärrehabiliteringen.Det är viktigt att ansvarsfördelningen mellankommuner och landsting vad gällerrehabiliteringen klargörs för att den inte skallförsvinna i det gränsland som finns.Jag har pekat på de nedskärningar som sker inomäldreomsorgen. De påverkar också en annanväsentlig del, nämligen anhörigvården. Vi vetsedan länge att anhöriga gör en stor insats inomäldreomsorgen. Utvecklingen under de senasteåren tyder på att vi sliter alltför mycket på deanhöriga. Det rör sig nämligen om ett samspelmellan samhällets insatser och de anhörigasinsatser. Det behövs avlastningsplatser. Omanhöriga skall kunna orka med måste de ha tillgångtill avlastningsplatser. Det skall finnas ordentligtutbyggd dagverksamhet för att anhöriga skallkunna orka med.Mycket tyder nu på att detta nödvändiga samspelmellan anhöriga och den kommunalaäldreomsorgen inte alltid fungerar tillfredsställandeberoende på de nedskärningar som sker ute ikommunerna. Jag kan tänka mig hur kommunernaresonerar. När man har ont om pengar och ser attdet finns anhöriga läggs en för stor börda på deanhöriga. Jag tror att det är en dålig strategi, därföratt man sliter ut dem. blir det samhället somfår ta hela ansvaret.Man borde se över denna problematik. Anhörigagör en ovärderlig insats, och det är frågan om denegentligen kan öka mer volymmässigt.Jag vill säga något om valfrihetsrevolutionen, somde borgerliga pratade om. I praktiken har dennavalfrihetsrevolution handlat om privata alternativ.Man har öppnat för privata producenter. Det harrört sig om ett ovanifrånperspektiv när detegentligen borde har rört sig om envalfrihetsrevolution utifrån medborgarnasperspektiv. Man borde låta medborgarna väljavilka alternativ de tycker är bäst utifrån sinautgångspunkter.Jag tror inte att medborgarna uppfattar att det harhänt inom äldreomsorgen. Tvärtom harnedskärningarna inneburit sämre valfrihet.Det har funnits privata alternativ redan tidigare.Socialstyrelsen har tittat på hur man har handlagtde privata entreprenaderna ute i våra kommuner.Där finns omfattande brister. Jag skall läsa högt:''har granskat ett 50-tal avtal somslutits med entreprenör som åtagit sig att drivasärskilda boendeformer. Avtalen kommer främstfrån storstadsregioner eller större städer.Granskningen visar att avtalen i många avseendenär bristfälliga främst ur rättssäkerhetsaspekten.Mest uppseendeväckande är bristen på krav påinsyn, kontroll och kvalitet ientreprenadverksamheten samt planer påuppföljning av verksamhetens överensstämmelsemed gällande lagstiftning och mål för äldre- ochhandikappomsorgen. Inte heller berörslänsstyrelsens tillsyn annat än undantagsvis.Uppgifter saknas oftast om vem som ansvarar föromprövning av biståndsbeslut, när ett behovförändras, vem som ansvarar för dokumentationoch hur handlingarna skall förvaras. Sekretess ochtystnadsplikt regleras långtifrån alltid. Få avtalinnehåller krav på vilken utbildning och kompetenssom erfordras för att utföra arbetsuppgifterna.Avtalen förnyas som regel automatiskt utanegentlig utvärdering av verksamheten. I några fallvar avtalstiden anmärkningsvärt lång -- upp till 10år. ''Vi har pekat på de här problemen gång efter annan.Nu pekar också på dem. Vad ämnarregeringen göra? Det är väl ingen tillfredsställandesituation? Det kan knappast vara det om man intekan följa upp, om man inte har någon insyn och omman inte vet hur kvaliteten i dessa alternativ är.Till sist vill jag säga litet grand omhandikappolitiken. Vi är överens om denhandikappreform som genomförs. Det är enoerhört viktig reform, men den är inte allt. Degenerella insatserna ligger i botten påhandikappolitiken. Det finns oroande tendenserute i kommuner och landsting för tillfället.