prot · GH09119 · 1994-06-07 00:00:00 — Jag tänker inte delta i den följande debattenutan är här uppe för det här året.Såväl ordföranden som vice ordföranden i vårtutskott lämnar det. Jag och flera utskottsledamötervar i går på en trivsam tillställning. Då var detmånga som talade och sade mycket väl valda ord tillsåväl herr ordföranden som till vice ordföranden.Jag väntade med det till för att få det tillprotokollet.Jag vill uttrycka ett tack. Jag börjar inte medpresidiet utan med och . De ärkanske inte här just , men jag vill tacka för ettmycket gott kamratskap.Herr talman! Sedan tar jag det i den ordning somjag har lärt mig är sedvänja här i kammaren. Manbörjar alltid med den som har varit här längst. I dethär fallet är det , som kom in iriksdagen 1969. Jag vill framföra ett varmt tack tilldig Rolf.Jag vill fästa uppmärksamheten på vad harbetytt för fyrklövergruppen. harvarje lett denna grupp. Det ärfyra partiers som man skall försöka balanserafram till en enighet utan att lägga sig i respektivepartiers program. har klarat det tackvare sitt sätt. Han har haft humor och kunnat ledadetta arbete. har han pratat om helt andrasaker, och vi har förstått varför. Det har nämligenfått oss på andra tankar, och så har vi ändå kunnatbli eniga.Jag vill framföra ett varmt tack till det sätt på vilket han har lett vår fyrklövergruppoch för det innehåll som den har fått utöver detpolitiska, som gör att man kommer att minnas dessadagar på ett mycket trevligt sätt.Detsamma vill jag säga till , vårordförande. Liksom är han en duktigpolitiker. Han har också klarat detta att läsa mellanraderna. Det har jag värdesatt, och det vet jag attmina utskottskamrater också har gjort. Han harklarat av dels en fyrklövergrupp, dels sina egnapartikamrater och Vänstern men dessutom ocksåNy demokrati. Det har han gjort på sammabriljanta sätt, med humorn som vapen. Han harlotsat oss fram på ett utmärkt sätt.Jag kommer att minnas åren med Sven-GöstaSignell och på ett mycket härligt sätt.Jag vill för kammarens protokoll uttala ett varmttack till två företrädare för olika partier och olikablock, för det sätt på vilket de har skött sinauppdrag, som gör att det känns litet extra. 180 ():Herr talman! Efter detta uttryck för den bedövandeenigheten känns det litet svårt att sätta i gång någonstarkare polemik. Jag vill ändå konstatera att RuneThorén faktiskt inte svarade på särskilt många avmina frågor. Jag skall nöja mig med att upprepa tvåav dem, som är viktiga och som jag tror att ganskamånga kommunpolitiker i vill ha ettbesked om.Den första frågan är: Finns det någon som helst riskför att kommunerna tvingas återbetala dessapengar om inte vägprojekten kan genomföras?Den andra frågan är: När tror attinvesteringarna kan genomföras? Kan att det nu så snabbt som det någonsin gårär möjligt att få i gångkollektivtrafikinvesteringarna?Anf. 181 ():Herr talman! Förlåt mig, . Det varingen oartighet från min sida. Jag glömde att svarapå samtliga frågor.Jag tycker att det framgår ganska klart av utskottetsbetänkande att pengarna skall utbetalas. Det ärriktigt som säger, att det harfunnits en viss oro både i och i regionenför att man skulle bli återbetalningsskyldig.Pengarna skall betalas ut och de skall gå tillkollektivtrafiken. Det sägs i betänkandet att detskall ske under förutsättning att man är överens omavtalet. Om det visar sig att man inte kan byggavägarna därför att det inte finns några vägtullar ochman inte får fram några pengar, då blir det ingetbyggt. Jag förutsätter att man då är överens om det.Det kan inte finnas några som helst risker.I vilken takt kollektivtrafiksatsningarna kan göraskan jag inte säga. Jag vet att det finns några projektsom ligger och väntar på start i ochGöteborgsregionen, så fort det är klart medutbetalningen. Det är möjligt att det tar längre tidmed vissa projekt. Det har jag ingen kunskap om,eftersom jag inte längre sitter med i styrelserna förGLAB och stadstrafiken.Det finns vissa projekt som man är beredd att körai gång med omgående när det gällerkollektivtrafiken. Man bara väntar på beslutet idag.Anf. 182 ():Herr talman! Jag skall avsluta med att uttrycka enförhoppning om att under de fortsattadiskussionerna med bl.a. mig ochvänsterpartisterna i kommer överens omatt stryka en del av biltrafikinvesteringarna, så attvi i stället kan använda pengarnamycket bättre, nämligen till ytterligare anslag tillkollektivtrafiken.Anf. 183 ():Herr talman! Bl.a. i dagens tidningar står det just nu håller på och prövar vissa objekt, bådei och i stadstrafiken. ett gammalt förslag som jag en gång har väckt,om en tunnel under . Det förslaget harman nu tagit fram och tittat på. Likaså ärGötalandsbanan ett stort projekt, som är viktigt förGöteborg och . Det tittar manockså på.Nog finns det att satsa på när det gällerkollektivtrafik. Det är viktigt för oss alla att försökafå fram mer pengar till det.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )19 § Godkännande av grundläggande principerför avtal rörande betänkande1993/94:TU36 Godkännande av grundläggandeprinciper för avtal rörande Arlandabanan.Anf. 184 ():Herr talman! På talarlistan stod namn.Jag tror nog att det skall gå bra ändå, för JarlLander och jag tycker ungefär likadant i frågan omArlandabanan. Som boende i denna region har jagföljt denna fråga i . Den börjar bli enföljetong.Det finns en sak som är bra i detta betänkande. Detär att vi nu återigen i skall besluta om enutbyggnad av en järnväg ut till flygplats.Det har verkligen varit sju sorger och åttabedrövelser innan regeringen har kommit så långt.Jag skall inte gå in på alla de olika turer som harvarit.Jag vill här varna för den typ av trafikutbyggnadsom vi nu kommer att ta ställning till. Vi hartidigare diskuterat monopol. Ett ärende sombehandlades handlade om monopolnär det gäller . Det sades att det vareländigt att det hade hållit . Här skall vi nufatta beslut om ett monopol, visserligen privat, somskall garanteras . Skulle det vara bättre?Inte bara det att det blir ett monopol, det riskerardessutom att slå sönder den kollektivtrafik som viär på väg att bygga upp i den tättbefolkadeMälarregionen. Det var meningen attArlandabanan skulle vara en integrerad del i detlångsiktiga infrastruktursystem som vi behöver iregionen. Det är viktigt att vi förbättrar miljön. Vibehöver också öka framkomligheten och minskarestiderna, inte minst med tanke på dengemensamma arbetsmarknaden i regionen.Ärendet om är på något sättytterligare ett exempel på regeringens ideologisktbetingade privatiseringspolitik. Man har längeförsökt att hitta möjligheter att privatfinansierahela . Det har inte gått. Det har intevisat sig kunna bli företagsekonomiskt lönsamt.Därför har man inte heller kunnat hitta något privatföretag som har velat satsa. Man har då presenteratolika förslag.Det förslag som ligger på bordet innebär att dendel av som är minst olönsam,sträckan --, skall byggas av ettprivat bolag. Resten skall vi betala gemensamt viaBanverket, dvs. staten skall betala den merolönsamma delen. Det kommer att kostaBanverket ungefär 3,3 miljarder. Det kommer attinnebära att vi ger ett privat åkeri alla deinkomster som kan bli från den tågtrafik somkommer att kunna köra på den mest lönsammabandelen i vårt land. Det skall bli ett privatmonopol på trafiken mellan ochArlanda flygplats.Dessutom framställer regeringen det som attsamfinansieringen av skallge en stor ekonomisk vinst för staten. Detförutsätter att man har ett enormt förtroende förregeringen, vilket jag inte alltid har. I denproposition som ligger till grund för förslaget finnsdet inga siffror som på något sätt kan belägga detman påstår -- av förhandlingsskäl, heter det.Totalkostnaden för hela projektet skall manförhandla med den privata intressenten om. Därförkan vi som inte finns på förhandlarsidan inte få redapå något.I det avtal vi nu skall ta ställning till förutsätter manatt projektbolaget, som heter , skall ersätta Bygg- och trafikbolaget för extrabyggkostnader som uppkommer om A-BananProjekt , eller ändrarpå förutsättningarna för byggandet.På liknande sätt skall BoT-bolaget söka ersättningfrån om det skulle bli någraförluster för att vi politiskt förändrarförutsättningarna.Vad som inte framgår av avtalet är vad för slagsförändringar och villkor som skulle kunna leda tilldessa ersättningsanspråk.Det finns inga pengar i A-Banan Projekt betyder att det är skattebetalarna som sist ochslutligen får garantera alla oförutsedda kostnader.Tala om både hängslen och livrem för de privataentreprenörerna!Jag vill fråga majoritetens företrädare: nigarantera att det bara är de kostnader sompresenteras i propositionen som blir statens andel iden del av som skallprivatfinansieras, eller kan det komma någontingannat också?Jag har redan nämnt en massa bolag. Jag skall ta etttill. SPC heter det. Det är det företag som skalldriva järnvägstrafiken. Det handlar om tre nyabolag. Det bolaget har rätt att sköta dengenomgående tågtrafiken från norr och söder.Bolaget säger att de tåg som man skall köra barafår rätt att stanna vid . Kommerde från norr är det okej att de stannar, men kommerde från söder får de inte stanna. Däremot skall densödergående trafiken från eller norrdärom få stanna.Vad är nu detta? Skall de stanna på ellerskall de inte? Såvitt jag kan förstå får man kliva avvid om man kommer med fjärr- ellerregionaltåg från . Men om manhittar att tåg vid som går in motStockholms central och själv vill kliva av vidHäggvik -- det är ett regionaltåg -- får man inte klivapå det tåget. Det är ett tåg som inte skallkonkurrera med flygpendeln som går mellanArlanda och central.Jag förstår att ni tycker att det är obegripligt, fördet är nämligen obegripligt. För resenärerna är detfullkomligt vansinnigt. Man kan ju undra om det ärnågon som tror att det skall fungera. Det verkar juändå som att regeringen har något slags idé om det.Hur orimligt det än kan verka gäller det bara underförutsättning att man är så förnuftig att man byggerstationen vid så, att man kan ha engemensam terminal där. Det kommer nämligenrykten, inte minst till oss som bor iStockholmsregionen, som säger att det skall bli ensäckstation vid Arlandapendeln, dvs. vidflygpendeln, och att det skall bli en friståendestation för fjärr- och regionaltågen. Då skulle detvara helt omöjligt att få en samordning mellanregionaltågen och trafiken på flygpendeln.Jag vill fråga majoritetens företrädare om jag i dagkan få en bekräftelse på att det förslag vi skall fattabeslut om innebär att det bli en gemensam stationvid där man kan mixa ihop samtligatågförbindelser -- både fjärrtåg, regionaltåg ochflygpendel.Det pågår också andra utbyggnader av tågtrafikenrunt omkring i Stockholmsområdet:Svealandsbanan och Mälardalsbanan. Som jag sadei början var det meningen att skullebli en integrerad del av dessa tågförbindelser. Dettahar man diskuterat länge i , menockså bland trafikhuvudmännen i och iGävleborgs län. Trots det lägger regeringen nuändå fram ett förslag som innebär en stor splittringför trafiken i stället för den samordning vi skullebehöva.Man kan fundera över vad det kommer att betydaför dem som skall använda tågen. Ju krångligareoch svårare det blir, desto färre är det naturligtvissom kommer att ta tåget. Jag är rädd för att väldigtmånga kommer att fortsätta att köra bil eller ta taxiut till . Det var precis det som vi skulleundvika.Det innebär också att den samhälleliga nyttan medprojektet riskerar att gå förlorad, eftersom vitappar samordningen med . Detta ärytterligare anmärkningsvärt, eftersom den tredjelandningsbanan på kopplades sammanmed järnvägsanslutningarna när vi gjorde en NRL-prövning tidigare. verkar alltsammans gå istöpet bara för att den privatiserade delen avjärnvägen är så viktig.Just nu håller man på att planera förjärnvägssträckan --. Den byggerju på att skulle vara huvudspåret förjärnvägstrafiken. Man kan undra hur det går meddet.Förslaget betyder att vi får ett privat monopol somkommer att finnas -- 55 år.Det kommer att innebära att det blir mycketsvårare att få fram samlade trafiklösningar. Detbetyder också att möjligheterna att ta till vara destordriftsfördelar som en samordning av trafikenskulle kunna ge blir mycket mindre.Det finns ytterligare en mängd skäl till att vi börenas om att avslå propositionen, men jag skall nöjamig med dem jag har tagit upp. Jag yrkar bifall tillden socialdemokratiska reservationen, sominnebär att i stället skall slå fast att helaArlandabanan skall tillhöra stomnätet och attregeringen skall ta upp förhandlingar med detrafikhuvudmän som ligger bakom projektet iMälardalen -- -- för att hitta en effektivtrafiklösning.Anf. 185 ():Herr talman! Från sida har vi varitintresserade av att banan skall byggas och att denkommer till stånd. Men det var väl egentligen ingensom i sin vildaste fantasi hade kunnat tänka sig attden skulle bjudas ut på detta sätt. Man lämnar ifrånsig hela bansträckan under så fantastiskt --. Man skriver också att företaget har rätt tillytterligare . har staten möjligheteratt disponera banan om staten själv vill.Om detta inte är ett privat monopol vet jag överhuvud taget inte vad ett monopol är.Vi har varit ganska överens om att man bör se tillatt kontrollera vart pengarna tar vägen och påvilket sätt de handhas när man satsar statliga medel.I detta sammanhang skall vi avhända oss hela denmöjligheten.Det framgår inte heller någonstans vem som skallstå för underhållet. Det skulle inte förvåna mig omdet blir staten som får stå för underhållet. Det ärnämligen bara trafikeringsrätten på banorna somöverlämnas.När verksamheten har bedrivits i statlig verksformhar man mer eller mindre levt under enpress att effektivisera. Den pressen har framför alltutövats av . Vem skall pressa det företagsom man nu lämnar över verksamheten till?Här finns en litet lustig motsägelse. om sade den borgerligaföreträdaren för utskottet att privata monopol ärsämre än offentliga monopol. Frågan är då: TyckerLars Svensk likadant, eller är det nu aktuellaprivata monopolet bättre än det statligamonopolet?Jag kan förstå att det har varit problem med atthålla ihop fyrpartigruppen. Har man kanske använthumorn som hjälpmedel för att slippa komma in påsakdiskussioner? På annat sätt kan det inteförklaras att den ena borgerliga gruppen säger attprivata monopol är mycket sämre än de offentligamedan den andra nu talar om att ett visst privatmonopol är fantastiskt bra.Vem skall man egentligen tro på? Det finns enchans att vi inte behöver vara så bekymrade överdenna motsägelse. Läget kan faktiskt ändra sig iseptember månad.Herr talman! I min meningsyttring stödjer jag densocialdemokratiska reservationen, och jag yrkarbifall till denna.Anf. 186 ():Herr talman! Det ärende som vi har att behandlagäller godkännande av grundläggande principer föravtal rörande Arlandabanan.Arlandabanan har varit föremål för riksdagensbehandling vid ett flertal tillfällen, senast den 8december 1993. Då behandlades och godkändesbildandet av ett projektbolag med uppgifterna attslutföra upphandlingen av , samlarättigheter och skyldigheter som krävs förgenomförande av projektet samt att bevaka statensavtalsenliga rättigheter.I propositionen 1993/94:39, som låg till grund fördet TU-betänkande i ärendet som behandlades ikammaren , utlovades också enredovisning av lämnade garantier.Arlandabanans koncept och uppläggningbehandlades grundligt i den kammardebatten, ochinget nytt har i sak tillkommit, varför jag för attspara tid begränsar mig till att kommentera en delallmänna synpunkter och åsikter som framförs ireservationen.Det har från flera håll framkommit kritik som gårut på att det automatiskt blir höga priser och ettminimum av service så snart det gäller privataalternativ. Underförstått är att statliga monopol ären garanti för god service och låga priser. Kritik harockså riktats mot att konsortiet frestas tillstationslösningar som inte kommer att utformas såatt de är optimalt bra för resenärerna. Likaså finnspåståenden om att Norra böjen skulle bli klar tre årsenare än angivet, eftersom det skulle vara enekonomisk fördel för konsortiet.I reservationen menar man att förslaget tillprivatisering av kommer attförhindra en samordning av trafiken i Mälardalen.I en av s-motionerna, som reservationen lutar sigmot, framhåller man vikten av att resenärer frånnorra och utan omvägen överStockholm skall kunna nå flygplatsen med tåg ochatt tågen från , ochKatrineholm bör gå direkt till utanomstigning på central.Herr talman! Den här typen av påståenden harfigurerat i samband med Arlandabanansbehandling. Vad gäller det sistnämnda påståendetär det och har alltid varit så att de tåg som kommernorrifrån, västerifrån och söderifrån kan stanna vidArlanda. Den saken trodde jag att vi klargjordeunder den förra debatten, i december.För att ingen osäkerhet skall råda om att detvinnande konsortiet inte skall frestas till dåligalösningar poängterar utskottet i sittställningstagande följande:''Som tidigare framhållits är ett viktigttrafikpolitiskt motiv för attmöjliggöra en sammanbindning av med järnvägsnätet. Mot den bakgrundenär det -- som framhålls i motionerna T75 (c) och T76(fp) -- viktigt att fjärrtågstrafiken kan integrerasmed flygtrafiken. För detta krävs självfallet bl.a. entillfredsställande stationslösning för såvällokaltågsresenärer som för fjärrtågsresenärer -- -- --. ''Vidare anförs i betänkandet ''att isamband med infrastrukturbeslutframhållit att hela så snart sommöjligt bör tas i drift -- -- --. Utskottets uppfattningligger fast. ''Med detta, herr talman, har utskottet tydligtklargjort att skall ses som enhelhetslösning, att Norra böjen färdigställs utanförsening och att frågan om stationen på en utformning som är bra för såväl pendeltågensom fjärrtågen.Idén med projektet är att finna en alternativfinansiering av ett infrastrukturprojekt, något somockså den tidigare regeringen varit inne på men intefunnit möjligt. Det nu föreslagna konceptet byggerpå en samfinansiering, där staten spar in ett antalmiljarder i byggkostnad och där det byggandekonsortiet som motprestation får trafikeringsrätteni , eventuellt med en förlängning med 10 år.Incitamentet i uppläggningen är att konsortiet kantjäna pengar bara på biljett- ochtrafikeringsintäkter. Det betyder också att det finnsen drivkraft att göra utformningen sådan att såmånga resenärer som möjligt dras till banan. Dettagäller såväl beträffande den egna tågpendeln sombeträffande antalet tåg som skall trafikera banan.Herr talman! I debatten har frågan om privatalösningar varit en trovärdighetsfråga. Man harmenat att dessa till skillnad från affärsverken inteskulle ta hänsyn till resenärernas behov. Jag hoppasverkligen att vi när det vinnande konsortiets lösningpresenteras också kommer att få en redovisning avhur dess uppläggning står sig i förhållande till deidéer och planer som affärsverken harpresenterat. Det kan bli en nyttig information införframtiden när det kan bli aktuellt med liknandelösningar för andra objekt.Arlandaprojektet möjliggör en snabb, säker ochmiljövänlig trafiklösning för flygplats.Projektets uppläggning spar ett antal miljarder avstatens -- skattebetalarnas -- pengar. Arlandabananknyter samman flyget och tåget på ett effektivt sätt,och jag är övertygad om att vi kommer att se entrafiklösning som sätter resenärernas behov icentrum.Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillutskottets hemställan och avslag på reservationen.Anf. 187 () replik:Herr talman! Vi är helt överens om attArlandabanan skall knyta samman järnvägen medflygtrafiken. Vad jag inte kan förstå är att kritiken har gått ut på att statligamonopol skulle vara en garanti för bra service ochatt detta skulle vara något negativt.Vi har i den erfarenheten att statligamonopol har givit en ganska hygglig service. Detfinns såvitt jag kan se ingen garanti för att privatamonopol skulle ge den absolut bästa servicen.Vad gäller stationslösningen är det borgerligamotionärer som, i en center- och i enfolkpartimotion, har framfört oro för attstationerna inte skall fungera så bra. Majoritetenhar uttalat att man förutsätter att det skall bli entillfredsställande stationslösning. Min fråga till LarsSvensk var: Kommer det att bli en stationslösningmed en gemensam station, eller kommermajoriteten att anse att en tillfredsställande lösninginnefattar två stationer, en för flygpendeln och enför regional- och fjärrtågen? Det var den fråga somjag ställde till i mitt huvudanförande,och jag ställer den igen, eftersom jag inte fick någotsvar.Den andra frågan som jag ställde var: Kan nigarantera att det bara är de kostnader som nupresenteras i propositionen som blir statens andel,eller ligger också andra kostnader dolda bakom dehär luddiga skrivningarna?Anf. 188 () replik:Herr talman! frågade först omstationslösningen, som ju har varit föremål fördebatt. Det finns de som vill ha en lösning sombygger på en station, och det finns andra lösningarsom innebär att stationerna kan integreras.I utskottsbetänkandet talas det om entillfredsställande stationslösning. Med det menasen stationslösning som innebär att resenärerna skallkunna byta mellan tågen och komma tillflygterminalerna på ett bra sätt. I upplägget sägsockså att konsortiet skall genomföra projektet såatt det blir så bra som möjligt för resenärerna, fördet är ju på resenärerna man tjänar pengar.Jag är därför övertygad om att den lösning somkommer att genomföras kommer att vara till gagnför dem som skall trafikera banan. Det är ju endrivkraft i hela projektet.Anf. 189 () replik:Herr talman! säger att det skall bli ''såbra som möjligt för resenärerna''. Det betyder attdet uppenbarligen inte finns något svar. Det kan blitvå olika stationslösningar. Om det kan betraktassom ''så bra som möjligt'' råder det nog delademeningar om.Jag inser att jag inte kan få något bättrebesked från på den punkten.Jag vill ändå försöka få ett besked vad gäller minandra fråga, som handlade om kostnaderna. Kan nii dag garantera att vi inte via staten skall betalaytterligare pengar utöver de 3,3 miljarder som i dagligger i projektet?Anf. 190 () replik:Herr talman! Den stationslösning som finnsinskriven i projektet kan jämföras med en idé somfanns tidigare, 1989 tror jag att det var. Det fannsdå ett förslag till en station med ungefär 500 m, enhalv kilometer, i gångavstånd tillterminalbyggnaden, och stationen låg på ett djuppå 30 m, dvs. med samma stighöjd somtunnelbanestationen vid har -- detär nästan så att man måste använda satsför att räkna ut gångavståndet till flygterminalen.Den stationslösning som blir aktuell kan i allafall inte bli så illa med tanke på de krav som det härprojektet bygger på.Anf. 191 ()replik:Herr talman! Att jag inte skulle få något svar påmina frågor till var väntat.Låt mig i stället, herr talman, instämma i RuneThoréns tack till dem som lämnar trafikutskottet.Jag har inte setat i trafikutskottet så väldigtlänge, men jag tycker att det under den här tidenhar fungerat mycket bra. Det har i trafikutskottetvarit ett gott samarbete och en bra stämning. Jagönskar de fyra som lämnar utskottet fortsatt glädjei det arbete eller den politiska verksamhet dekommer att ägna sig åt framöver.Anf. 192 () replik:Herr talman! Det står på två ställen i propositionen,bl.a. på s. 22, att SPC skall stå för underhållet.I mitt kanske sista inlägg i detta ärende vill jag, herrtalman, till de utskottsledamöter som jag har fåttarbeta tillsammans med framföra ett stort tack förett gott kamratskap. Det är ett tack som ocksågäller , , , och ,som lämnar oss.I detta anförande instämde (),(), () och JanSandberg (m).Anf. 193 ():Herr talman! Jag kan börja med att säga att jag intehar något annat yrkande än det som finns i densocialdemokratiska reservationen fogad tillbetänkandet. Det är trist att detta är en reservation,det hade enligt min mening varit betydligt bättreom detta hade varit majoritetstext.Låt mig först säga något om privatiseringen.