prot · GI0910 · 1994-10-18 00:00:00 — Hur man än gör ärdet svårt.Jag vill ändå veta om statsrådet är beredd att ägnanågon tid och energi åt att hitta en lösning på det härproblemet, som främst berör en gruppoffentliganställda kvinnor.Anf. 349 Statsrådet ():Herr talman! Det här representerar ett problem,som följer med en karensdag som blev nödvändig avekonomiska skäl. Det går inte att lösa problemet medmindre än att man hittar en lösning som är rimlig. Ensådan har jag inte.Anf. 350 ():Herr talman! Jag hoppas att statsrådet såsmåningom skall lära känna dem som arbetar pådepartementet och upptäcka några människor där sombåde är kreativa och har förmåga till inlevelse ochsom kan ägna sig litet åt att försöka hitta någralösningar.Överläggningen var härmed avslutad.73 § Svar på fråga 1994/95:14 omenergiöverenskommelsenAnf. 351 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaomedelbara åtgärder regeringen avser att vidta för attfullfölja överenskommelserna och1991.Det har varit en tradition i svenskpolitik att beslut om energipolitiken skall fattas istörsta möjliga politiska enighet. Marknadens aktörervill veta att det finns en bred enighet om vilketregelsystem som gäller.År 1991 träffade vi socialdemokrater enenergipolitisk överenskommelse med ochCenterpartiet. Till energiöverenskommelsen har sedananslutit sig de övriga två partier som ingick i denborgerliga regeringen.Utgångspunkten för energiöverenskommelsen frånår 1991 är att trygga tillgångenpå el och annan energi på omvärldenskonkurrenskraftiga villkor. Härigenom främjas en godekonomisk och social utveckling i landet. Landetselförsörjning skall i största möjliga utsträckninggrundas på varaktiga, helst inhemska och förnybaraenergikällor samt en effektiv energihushållning.På den grunden, och i bred politisk enighet,tillsattes en som harparlamentarisk sammansättning.Kommissionens uppgift är bl.a. att föreslå ettprogram med tidsangivelser för omställning avenergisystemet. Utifrån energipolitiskariktlinjer skall kommissionen analyserakonsekvenserna av en avställning av en eller flerakärnkraftsreaktorer . Kommissionenskall redovisa resultatet av sitt arbete årsutgång.Enighet och långsiktighet i energipolitiken är avstort värde för utvecklingen av landets energisystem -och därmed för näringsliv och hushåll. I detta liggerockså, enligt min mening, behovet av att skapa delångsiktigt trovärdiga och stabila spelregler som ärnödvändiga för att den svenska industrinskonkurrenskraft skall kunna bibehållas.1991 års energipolitiska program löper. En avEnergikommissionens viktigare uppgifter är attgranska dessa program och komma med förslag tillytterligare åtgärder.De frågor som kommissionen har att hantera ärbåde svåra och komplexa. Det är av stor betydelse attEnergikommissionen nu får möjlighet att ägna dessafrågor den uppmärksamhet och tid de enligt minmening kräver. Jag anser därför att det är fel attföregripa analyser och förslag.Anf. 352 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret.Jag vill säga att jag naturligtvis i mycket delar debedömningar som görs när det gäller energipolitikensbetydelse för samhällets utveckling. Men denosäkerhet som kvarstår efter svaret gällerförhållningssättet års överenskommelse.Man kan ha två olika förhållningssätt, herr talman.Det ena är att säga att det är överspelat, att det integäller längre, att vi kan skjuta på kärnkraftensavveckling framöver och att vi inte behöverprecisera oss.Det andra förhållningssättet är att säga att 1991 årsöverenskommelse gäller.Socialdemokraterna och den socialdemokratiskaregeringen har valt det sistnämnda sättet, och dåmåste man fråga sig: Vad innebär 1991 årsöverenskommelse?I 1991 års överenskommelse refereras myckettydligt de beslut som fattats tidigare, nämligen ifolkomröstningen och i , sominnebar att kärnkraften skulle få vara i drift högst 25år per reaktor och med högst 12 reaktorer.Min poäng är att detta refereras i 1991 årsöverenskommelse och sägs i den proposition somföljde överenskommelse. Det var enproposition från den socialdemokratiska regeringen,som också godkändes av . Där sades det, attunder överläggningarna - man syftade påtrepartiöverläggningarna - mellan partierna hadefrågan om när kärnkraften skall vara avvecklad intevarit föremål för förnyad prövning eller nyttställningstagande.Det innebär rimligen, herr talman, att ochhögst 12 reaktorer fortfarande gäller som beslut. Detär det som jag skulle vilja ha bekräftat avenergiministern : Gäller fortfarande beslutet om12 reaktorer i högst ? Det skulle innebära att denförsta reaktorn stängs , när den har tjänat ut efter25 år. Det är alltså min konkreta fråga till statsrådet.Anf. 353 Statsrådet ():Herr talman! Jag ser ett väldigt stort värde i attenergipolitiken bygger på långsiktighet och på bredparlamentarisk enighet i den här kammaren.Får jag citera regeringsförklaringen: "På dengrunden har en tillkallats.Den skall bl.a. skyndsamt analysera desamhällsekonomiska, miljö- och energipolitiskakonsekvenserna av en avställning av en eller flerakärnkraftsreaktorer . Regeringenkommer att fullfölja överenskommelserna ienergifrågan. Enighet och långsiktighet ienergipolitiken är av stort värde för vårt land. "Det är av den anledningen som vi har tillsattEnergikommissionen. Direktiven är skrivna i politiskenighet. har att jobba utifrånde här direktiven och de överenskommelser som ärgjorda i den trepartiöverenskommelse som Daléushänvisar till. Därför går det inte att föregripaEnergikommissionens arbete. skallEnergikommissionen få arbeta i lugn och ro, ochsedan skall vi återkomma i den här frågan.Anf. 354 ():Herr talman! Statsrådet citerade just en vital del urden senaste regeringsförklaringen som säger attöverenskommelserna i energifrågan skall hållas. Vilkaöverenskommelser syftar då regeringen på iregeringsförklaringen? Syftar man på 1991 årsöverenskommelse, syftar man rimligen också på denuttolkning som den socialdemokratiska regeringengjorde som ett resultat av överenskommelse,nämligen att frågan om när kärnkraften skall varaavvecklad inte har varit föremål för förnyad prövningeller nytt ställningstagande. Då måste man rimligentolka statsrådet så, att om det är på det viset, gäller1980 års riksdagsbeslut och då gäller högst 12reaktorer i högst . Då skall den första reaktornstängas 1997.Herr talman! Detta bör också rimligen utgöragrunden för arbete. Jag har heltenkelt svårt att tolka svenska språket på något annatsätt.Anf. 355 Statsrådet ():Herr talman! Vad som gäller är denenergiöverenskommelse som har träffats mellan de trepartierna och regeringsdeklarationen som har lästsupp av statsministern samt de direktiv somEnergikommissionen har fått, vilka är framtagna i fullpolitisk enighet. Det är dessa direktiv somEnergikommissionen har att arbeta efter.Energikommissionen skall nu få jobba utan att detansvariga statsrådet föregriper deras arbete.Anf. 356 ():Herr talman! Jag har förstått att det ärenergiöverenskommelser som skall följas. Jag får detnu bekräftat att det är överenskommelse somåsyftas.Jag försöker bara få klart för mig vad den nyaregeringen anser att överenskommelse överhuvud taget innehåller. Innehåller den det som sades1991 eller innehåller den någonting helt annat? Jagmenar att den grundar sig på det beslut som fattades1980.Jag skall återge vad dåvarande riksdagsledamotenIngvar sade här i kammaren 1980 ombeslutet: I den känsliga kärnkraftsfrågan blevresultatet klart och entydigt. Högst 12 reaktorer fåranvändas under längst sin tekniskt säkra livslängd,dvs. 25 år.Herr talman! Min tolkning är att det innebär atthögst 12 reaktorer får användas under längst sintekniskt säkra livslängd, dvs. frågar jagstatsrådet: detta en korrekt tolkning?Anf. 357 Statsrådet ():Herr talman! Min utgångspunkt för detta arbete äratt avvakta det arbete som nukommer att jobba med.Anf. 358 ():Herr talman! Då måste jag tolka det som ettbesked om att den del överenskommelsesom man förlitade sig på, refererade till och utgickifrån, nämligen beslutet här i omkärnkraftens avveckling, ärutgångspunkten för arbete utanatt någon annan otydligare tolkning skall gälla. Då ärman ute i vida fältet. Då gäller inte ingångnaöverenskommelser. Då gäller på något sätt någotannat. Då hänvisas detta till en utredning vars grundinte längre är solid. Det vore olyckligt. Jag tror att detskulle gynna samförståndet i energifrågan om vikunde klara ut vad överenskommelse innebäroch att den i sin uttolkning också är grunden förkommissionens arbete.Anf. 359 Statsrådet ():Herr talman! Grunden för Energikommissionensarbete måste vara de direktiv som kommissionen harfått, vilka är framtagna i full parlamentarisk enighet.Överläggningen var härmed avslutad.74 § Svar på fråga 1994/95:34 om avregleringenav elmarknadenAnf. 360 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig om jagavser att vidta åtgärder för att stoppa avregleringen avelmarknaden.I samband med riksdagsbeslutet om enelmarknadsreform framförde vi socialdemokraterkritik bl.a. mot att den föreslagna reformenskonsekvenser i vissa avseenden inte var tillräckligtklarlagda. Av det skälet reserverade vi oss motriksdagsbeslutet.Ett resultat av behandling av fråganblev att den som tillsattes i somrasfick som en särskild uppgift att följa utvecklingen påden svenska elmarknaden. I enlighet med sina direktivskall kommissionen dessutom senast den 30november 1994 redovisa sina bedömningar vad gällerutrikeshandeln med el och regionalpolitiska frågor.Den tillträdda regeringen kommer snart attta ställning till hur den av vårriksdagen beslutadeelmarknadsreformen nu skall hanteras.Situationen är inte okomplicerad. Som LennartBeijer själv påpekar i sin fråga pågår sedan längeomfattande förberedelser inför nya elmarknadsreglerhos producenter, distributörer och förbrukare av el.Regeringen analyserar nu för- och nackdelar medolika handlingsalternativ och ett ställningstagandekommer att redovisas inom kort.Anf. 361 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Jagvet inte riktigt om jag skall uppfatta det positivt ellernegativt.Frågan om nytt beslut vad gäller den svenskaelmarknaden hastar verkligen, för det riksdagsbeslutsom fattades skall träda i kraft den 1 januarinästa år. Det är inte kvar till dess. Runt om ilandet väntar kommuner och andra intressenter påsnabba åtgärder från den nya riksdagsmajoriteten.Det olyckliga beslutet föregicks av en relativt hårddiskussion. Den borgerliga majoriteten drev igenomregeringsbeslutet utan att noggrant undersökakonsekvenserna för bl.a. kärnkraftsavvecklingen ochelpriset på landsbygden.Däremot yrkade man i den socialdemokratiskareservationen avslag på propositionen. Man föreslogtillsättande av en parlamentarisk beredning meduppgift att följa upp energiöverenskommelsesamt en analys av konsekvenserna.Är statsrådet beredd att följa upp de intentionersom fanns ?Anf. 362 Statsrådet ():Herr talman! Jag delar uppfattningatt det brådskar med ett besked. Jag får säga sommina övriga kolleger som stått här i talarstolen,att vi nu har varit i arbete i 14 dagar.Det brådskar med besked i denna fråga. Jag kanförsäkra om att det kommerett besked i denna fråga.Anf. 363 ():Herr talman! Det låter i och för sig bra. Men jagvill bara ytterligare markera hur viktig denna frågaansågs . Dels var den motion som lades fram avsocialdemokraterna väldigt tydlig, dels har nuvarandearbetsmarknadsministern, , tagitklar ståndpunkt. Han sade: Vi socialdemokraterkommer att säga nej till regeringens förslag omavreglering. Om vi återkommer i regeringsställningkommer vi heller inte att genomföra reformen utan attveta ordentligt vad konsekvenserna blir.Eftersom det är omöjligt att reda utkonsekvenserna så snabbt utgick han från att det varviktigt att stoppa avregleringen.Jag utgår från att statsrådet avser att återkommamed klart besked . Vilkenrekommendation skall vi nu ge kommunerna somväntar på vad som skall hända?Anf. 364 Statsrådet ():Herr talman! En analys av de konsekvenser somLennart Beijer här för fram har pågått och pågårfortfarande. Ärendet är under beredning. Beskedetkommer inte att dröja så som till december,som säger, utan besked kommer attlämnas - ,fjorton dagar.Överläggningen var härmed avslutad.75 § Svar på fråga 1994/95:59 om yngrebostadsrättsföreningarAnf. 365 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaytterligare åtgärder - utöver de som den förraregeringen vidtog - jag är beredd att vidta för attminska konkursrisken i de yngrebostadsrättsföreningarna.Hur den pågående krisen inom bostadssektornskall bekämpas ser jag som en av de viktigaste frågorjag nu har att arbeta med. Frågan är av störstabetydelse både för den enskilde och för det allmänna.Det gäller emellertid att hitta lösningar som äreffektiva och ger resultat och inte motverkarregeringens ansträngningar att lösastatsbudgetproblematiken, något som tar viss tid.Jag är i full färd med att informera mig om lägetoch att inhämta synpunkter från myndigheter,intresseorganisationer och andra om vilka lösningarsom realistiskt står till buds. är jag därförinte beredd att ge besked om vilka ytterligare åtgärdersom enligt min mening bör vidtas i frågan. Minmålsättning är dock att kunna ge de besked som UlfBjörklund och många andra efterlyser redan senareunder denna höst.Anf. 366 ():Herr talman! Jag vill tacka den nyabostadsministern för svaret och önska honom lyckatill och välkommen in i arbetet med de viktigabostadsfrågorna.Även om det inte är något riktigt svar jag får finnsdet ändå en del bra förutsättningar i det. Det ärnaturligtvis självklart att detta är en av de viktigastefrågorna för någon i den positionen. Att ministern villlyssna på organisationer, myndigheter och intressenterär också i och för sig ganska självklart och nyttigt ochnödvändigt.Med facit i hand kan vi kanske ändå tillsammanskonstatera att det gamla bostadsfinansieringssystemetbidragit just till den uppkomna situationen. Det var enkonstruktion som inte innehöll några incitament varesig för konsument eller producent att hålla nereproduktionskostnaderna. Systemet förutsatte en höginflation och åtföljande höga nominella löneökningarför att folk över huvud taget skulle kunna klaraekonomin på sikt.Läget är alldeles speciellt svårt just förbostadsrättsföreningarna. Prisutvecklingen går ganskasnabbt, både upp och ned.De dominoeffekter som inträffar när enbostadsrättsinnehavare lämnar sin lägenhet på grundav ekonomiska problem och kostnaderna får vältrasöver på andra är förödande.Jag skulle vilja höra vad ministern säger om detta.Är det ändå inte så att det krävs åtgärder utöver desom den tidigare regeringen vidtagit? Såvitt jagförstår är det snabba besked sombostadsrättsinnehavarna behöver.Anf. 367 Statsrådet ():Herr talman! Faktum är attbostadsrättsorganisationerna internt har tagit på sigmånga av lösningarna på bostadsrättsföreningarnasproblem. Bostadsrättsorganisationerna har faktiskt fåttpunga ut med en hel del pengar för att lösa de akutaproblemen för bostadsrättsföreningarna.Detta område tillhör dem som det nu är absolutviktigast att ta itu med, och som också pockar pålösningar.Det har skett en organisatiosförändring på detsättet att bostadsfinansieringsenheten påFinansdepartementet skall över tillNäringsdepartementet. Den enheten är i full färd medatt ta fram olika skisser på hur denna fråga skallkunna lösas.Bostadsfinansieringsinstituten har också ett ansvari denna fråga. Vi kommer att ta upp överläggningarmed bostadsfinansieringsinstituten.Anf. 368 ():Herr talman! När antalet konkurser i andrasektorer minskar ökar antalet konkurser kraftigt idenna sektor. Fram t.o.m. september hade 73bostadsrättsföreningar gått i konkurs, medan siffranför hela 1993 var 46. Både HSB och , somjag förstår att ministern kommer att föra diskussionermed, uppskattar att åtskilliga föreningar just nubefinner sig i den absoluta farozonen. Riksbyggenbefarar att slutsiffran blir 400 konkurser. Sedan 1990har det skett 150.Är ministern beredd att verka för attbostadsrättsinnehavare t.ex., som vi frånKristdemokraterna har föreslagit, skulle få "strimla"lånen, fördela dem på respektive enhet och göraavdrag för sina räntekostnader? Det är en idé. Finnsden med i övervägandena?Anf. 369 Statsrådet ():Herr talman! Den finns inte med i övervägandena.Jag delar uppfattning om att det ärproblem som pockar på mycket snabba initiativ ochmycket snabba lösningar. Vad jag vill göra utfästelserom är att jag skall ta initiativ och göra vad jagkan för att lösa de problem som har uppkommit närdet gäller bostadsrättsföreningar.Anf. 370 ():Herr talman! I samband med att man produceradedenna typ av bostäder och börjanpå 90-talet har experter och byggare varit inkopplade.Duktiga bostadsföretag har ofta stått som säljare.Länsbostadsnämndernas experter har kontrollerat, gåttigenom och tittat på allt material. I slutändan är dettyvärr trots allt den svagaste parten, den som behövdeen bostad och litade på alla experterna, som får bäraden tunga bördan. Det är den stackars svagamänniskan som vi måste hitta lösningar för i enmycket svår situation.Jag uppskattar och tackar för det svar jag har fått.Jag noterar att bostadsministern är beredd att lyssnapå alla berörda parter och vidta de åtgärder som skallgöra att de stackars boende undviker bekymmer.Överläggningen var härmed avslutad.76 § Svar på frågorna 1994/95:4, 47 och 51 omfristående skolor, m.m.Anf. 371 Statsrådet ():Herr talman! Riksdagsledamöterna har ställtvarsin fråga som rör rätten att välja skola och defristående skolornas ekonomiska förutsättningar. Jagbesvarar samtliga frågor i detta svar.Under den förra socialdemokratiskaregeringsperioden slogs rätten att välja skola fast.Denna rätt ger elever och föräldrar möjlighet att frittvälja bland kommunala och godkända friståendeskolor. Vi anser att valfriheten är en väsentlig del avdet svenska skolväsendet.I regeringsförklaringen framhålls också att rättenatt välja skola är självklar. betonas det attbarnen inte får sorteras efter föräldrarnas ekonomiskaoch sociala förhållanden.Vilka resurser som skall avsättas till skolväsendetoch hur dessa skall fördelas är en kommunalangelägenhet. har dock satt vissa ramar. Ensådan ram rör kommunernas bidrag till de friståendeskolorna.Det är regeringens uppfattning att alla barn ärolika och har olika behov av undervisning, stöd ochråd. Kommunernas bidrag till de fristående skolornabör därför fördelas utifrån elevers och skolors behov.Regeringen har för avsikt att ändra de bestämmelsersom reglerar bidragssystemet för de friståendeskolorna så att detta kan uppnås.Vi vill med detta skapa garantier för att alla skolorges likvärdiga ekonomiska förutsättningar för sinverksamhet. De resurser som en skola, kommunaleller fristående, får från elevens hemkommun börgrundas på de åtaganden skolan svarar för och debehov eleverna har. Ingen skola skallöverkompenseras. Det är regeringens avsikt attförändra bidragsbestämmelserna så att valfrihet ochrättvisa kan förenas.De avgifter som de fristående skolorna nu kan taut kan verka segregerande. Även detta vill vi ändrapå.Vidare kommer regeringen att analysera hurtillsynen av de fristående skolorna skall utvecklas ochförbättras.Jag avser att återkomma till i dessaviktiga frågor.Anf. 372 ():Herr talman! Jag vill hälsa till talarstolen och gratulera henne som nyskolminister. Jag hade som nybörjare här i riksdagenchans att träna i denna talarstol i eftermiddags.I regeringsförklaringen talades detom fördelningen av pengar, och det sades attskolpengssystemet kommer att avvecklas.Den 12 oktober läste jag en intervju med YlvaJohansson som ny skolminister i Skånska Dagbladet.Hon sade där att det kanske finns vissa privata skolorsom fått för litet pengar och menade att poängen är inte bara kan fördela pengar efter en fast mall.Den 14 oktober läste jag en ny intervju med YlvaJohansson i . Hon är enligt ingressenberedd att behålla skolpengen. Hon är angelägen omsamstämmighet med andra partier i frågan och kantänka sig att ha kvar systemet.Villkoret var att man hade en fast mall men sänkte bidragen, dvs. inte gav mer till dem somkanske hade för litet pengar två dagar tidigare.I Rapport tyckte inte YlvaJohansson, om jag förstod henne rätt, att det varintressant att diskutera procentsatser. Hon tyckte attfrågorna började bli tjatiga.I dag läser jag ett meddelande från TT där det irubriken står att skolministern backar om skolpengenoch att den visst skall bort. Hon säger i intervjun attdet har uppfattats som om hon tycker att vi skallbehålla skolpengen, men att hon inte tycker så.I dag säger att hon avser attåterkomma till i dessa frågor. Mittkonstaterande är att det nog kan behövas.Jag tycker att det finns en intressant öppning isvaret. Det gäller just avgifterna. Min fråga är omYlva är beredd att medverka till att ge ettså säkert och bra stöd till de fristående skolorna att deinte behöver ta ut avgifter.Anf. 373 ():Herr talman! Jag vill också hälsa den nyaskolministern välkommen och önska henne lycka till ihennes arbete.Jag vill också tacka för svaret på min fråga.Det är ingen överdrift att säga att vi har fåttmycket motstridiga uppgifter när det gällerskolpengen. Det började i valrörelsen, och faktisktlångt , med att man var mycket tydlig iatt skolpengen skulle avskaffas. Det påstods attskolpengen hade segregerande effekter, att den gamlaklasskolan skulle återupprättas osv. Sedan komregeringsförklaringen, och då upprepades attskolpengen skulle bort. I intervjuer har YlvaJohansson nu sagt att hon kan tänka sig att självasystemet skall vara kvar men att ersättningsnivån ärlägre. Det tyckte jag var en mycket positiv öppning,som jag hoppades mycket på.Av frågesvaret förstår jag att det ändock kommeratt sluta med att Socialdemokraterna vill ändrasystemet.Jag har ett par frågor att ställa. Hur skall det här gåtill rent praktiskt? Hur skall man kunna garanteraföräldrarnas rätt att välja skola när det inte finns enfastställd miniminivå? Det är den som har gjort har fått ett verkligt val. är det föräldrarna somväljer. Det är inte upp till kommunernas godtycke attbestämma om en elev skall kunna gå i en viss skola.Det är miniminivån och själva systemet somgaranterar valfriheten. Hur kan man garanteravalfriheten utan en fastställd miniminivå?Anf. 374 ():Herr talman! Jag har också följt det nya statsrådetsdiskussion i medierna om skolpeng och friståendeskolors ställning. Jag tackar för statsrådets svar påmin fråga.Den öppenhet som jag har skönjt imassmediedebatten har gett mig positiva signaler. Jagär glad att skrivningen i regeringsförklaringen i dethär fallet inte höll längre än , men annarsskall nog en regeringsförklaring hålla litet längre. Detframgick av regeringsförklaringen att man skullekunna ta bort skolpengen.Jag vill ha några preciseringar. Alla friskolor somgodkänns skall därefter få samma villkor som dekommunala skolorna. Jag tycker att det är jättebra.Statsrådet talar också om att barnens behov skallstyra. Det låter som om det nya statsrådet tar FN:sdeklaration om barnets bästa till hjälp, och jag ärjätteglad över det.De fristående skolorna arbetar helt olika. För t.ex.fristående går notan inte ihop i dagmed en skolpeng på . Till skillnad från i dekommunala skolorna får lärarna ingetpensionstillskott. Det skolmaterial som eleverna får ärbelagt med moms. tar också emotelever med mycket speciella behov. Dessa skolor haren väl utbyggd skolhälsovård, även om den kanskeinte är exakt likadan som hälsovården i denkommunala skolan. Waldorfskolorna har svårtatt få täckning för sina behov.Jag vill inte ta bort det kommunalasjälvbestämmandet, men det vore bra omkommunerna fick på sig för att visa hur dekan hantera den här situationen och åstadkomma denrättvisa i den ekonomiska tilldelningen som statsrådettalar om. Jag tror att attityden till de friståendeskolorna hos de lokala skolpolitikerna har avgörandebetydelse. Jag återkommer till frågan om 85 %ellermöjligen är en rimlig nivå.Anf. 375 Statsrådet ():Herr talman! I skolpengssystemet har man satt enprislapp på varje elev. Vanligtvis har summan påprislapparna varit lika stor. Sedan har eleverna fåttkonkurrera på en s.k. marknad inom skolan och valtskola.