prot · GH0978 · 1994-03-23 00:00:00 — Detinopportuna, udda och utmanande hållerdemokratin levande. Konstnärerna behövs i vårtsamhälle, och vi måste visa förtroende för dem.Anf. 111 ():Herr talman! Först vill jag understryka att jag i alltväsentligt delar oro överframför allt bildkonstnärernas svåra ekonomiskasituation. Jag anser att det är vår plikt att så långtdet är möjligt försöka bidra till att den förbättras.Därför kommer jag, trots att vi i intehar väckt någon motion i frågan, att rösta förreservation 3.Charlotte har så att säga hjälptVänsterpartiet att få pengar över till detta genomatt rösta ned ett av våra tidigare förslag.Jag kan väl avslöja att jag när vi påbörjade arbetetmed motionerna i utskottet inte hade förväntat migatt skulle ställa sig bakom alla de förslagsom kommer med utan litet kallthade räknat med att det kanske kommer att blipengar över i vår budget. Jag känner mig föranlåtenatt erkänna detta. När det gäller just de pengar somberörs i reservation 3 har den borgerliga sidanhjälpt till med att skapa balans även i vår budget.Jag yrkar också bifall till reservation 2 omsammansättningen av bildkonstnärsfond.Utskottets borgerliga ledamöter följer här sammalinje som regeringen och vill avskaffakonstnärsorganisationernas rätt att utserepresentanter i bildkonstnärsfondens styrelse. Jagbeklagar detta, eftersom jag tycker att det är viktigtatt behålla nuvarande sammansättning, dels av deskäl som hänvisar till och somjag djupare skall gå in på, dels därför att jagverkligen hoppas få gehör i ett annatärende, som skall behandlas senare och som gällervidareförsäljning av konst.I det ärendet finns bl.a. en Vänsterpartimotion.Det skulle vara utmärkt att ha kvar den nuvarandesammansättningen av bildkonstnärsfonden vidförvaltningen av de nya resurser tillbildkonstnärerna som vidareförsäljningsavgiftenskulle ge. Jag ser fram emot detta.Nu vill både regeringen och utskottets borgerligaledamöter förändra representationen. Jag tyckerinte att det är bra, och jag utgår från att såvälkulturutskottet som andra av ledamöterunder den tid som gått sedan motionerna i ärendetskrevs har uppvaktats från konstnärernas håll.Såvitt mig är bekant har det inte framkommitnågonting alls som talar för att en förändring i denriktning som föreslås skulle ge några som helstpositiva förändringar. Argumentationen lyser, somtyvärr så ofta när det gäller kulturministerns förslagtill förändringar, helt med sin frånvaro.Vi i anser att konstnärerna via sinaegna organisationer och representanter självabesitter den kompetens som krävs för att fördeladessa medel. Vi menar att konstnärligakvalitetsbedömningar inte torde göras bättre avamatörer eller lekmän än av professionellakonstnärer. Vi tycker också att förslaget tyder påbristande tilltro till konstnärsorganisationernasopartiskhet. Vi har en god tilltro till derasopartiskhet, och vi avvisar därför förslaget attorganisationerna skall fråntas rätten att utseledamöter i bildkonstnärsfondens styrelse.Anf. 112 ():Herr talman! Vi behandlar nu betänkandet omersättningar och bidrag till konstnärer. Ibetänkandet berörs en total medelsanvisning pånästan . Det är glädjande ochkänns mycket bra för en kulturpolitiker att det intehandlar om en enda nedskärning i de fem anslagsom tas upp i betänkandet. Någon har tidigare ieftermiddag under kulturdebatten slarvigt slängt ursig att det för det mesta handlar omneddragningar inom kulturpolitiken, men det ärinte alls sant när det gäller det statliga området. Idetta betänkande är det i stället fråga om ett paruppräkningar av anslag, och även det känns bra.Det är total enighet i utskottet om tre av de anslagsom vi behandlar men oenighet om två. Det gällerför det första en s-reservation i vilken föreslås skall plussa på ytterligare till bidrag tillkonstnärer. Jag yrkar avslag på reservation 3 frånsocialdemokraterna.Jag yrkar också avslag på Ny demokratisreservation 4, där man säger nej till den uppräkningsom föreslås av detta anslag. Socialdemokraternaär alltså inte nöjda med uppräkningen utan vill hamer. Nydemokraterna är inte nöjda med att viplussar på utan vill minska anslaget. Vidare sägerNy demokrati nej till en uppräkning om 1,5miljoner kronor av anslaget Visningsersättning tillbild- och formkonstnärer. Jag yrkar avslag också påreservation 1.I båda de fall där Ny demokrati reserverar sig anförman de principiella skäl som man framhöll i detsärskilda yttrandet vid det förra betänkandet.Utredningar pågår för fullt. De skall inteföregripas -- allt skall vara oförändrat, menar . Man skall säga nej till plus och nej tillminus.Till synes är det här mycket konsekvent genomfört.Man kan i en hel del av Nydemokraternas förslagoch motioner finna att de gång på gång upprepar attde av principiella skäl har yrkanden som innebär attnågon förändring inte skall ske.Men i själva verket är det inte alls konsekventgenomfört, vilket ärendena här inte minst ifortsättningen kommer att visa, och en del harredan visat det. Det är inte konsekvent och inte allsså minutiöst genomfört som det till att börja medkan verka, utan det finns en mängd undantag fråndenna princip.För det första har Ny demokrati sina egnafavoritobjekt inom kulturområdet, och där plussarman glatt på och tar tacksamt emot stöd frånsocialdemokraterna för att genomförapåplussningarna.För det andra återgäldar man en tacksamhetsskuldför detta stöd från socialdemokraterna genom attäven ställa sig bakom socialdemokratiska förslagsom man inte alls själv har väckt och på intet sätthar finansiering för. Inte heller i de fall där egnaförslag går igenom med socialdemokratiskt stöd harman någon som helst finansiering. Man får stöd föratt öka på kostnaderna men inte för några som helstförslag till finansiering.Inte i något av dessa två typfall tar man alltså någotsom helst ansvar för finansieringen. Jag ser inteheller att socialdemokraterna gör det.Herr talman! Den bristande respekten förmiljonerna i statsbudgeten är oroande. Jag villpåstå att det inte räcker att ha respekt förmiljarderna i nuvarande statsfinasiella läge.Elisabeth talade tidigare i debatten om ''enstruntsumma''. Man kan inte behandla miljonernai statskassan som privatpersoner behandlar sinaenkronor. Man måste visa litet större respekt.Herr talman! Den stora oenigheten i dettabetänkande gäller dock inte pengarna utansammansättningen av styrelsen för Sverigesbildkonstnärsfond. Som ni har hört vill s och v hakvar intresseorganisationernas ledamöter. Vi anserliksom regeringen att styrelsen bör arbeta obundetmed ojäviga ledamöter. Detta får också stöd iNäringsombudsmannens rekommendation ochstöds av liksom även avkonkurrerande konstnärsorganisationer som intehar fått vara med tidigare.Ingegerd undrar vad vi vill med förslagetom en egenavgiftsfond. Jag hoppas att vi alla äröverens om att konstnärerna skall ha godaarbetsvillkor. Mitt parti, kds, har tidigare tagitställning för att ett särskilt inkomstskatteslag förfria konstnärer skall införas. Vi får nu se vadutredningen kommer fram till, och sedan skall vi taställning för att förbättra konstnärernasarbetsvillkor.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan i kulturutskottets betänkande nr 20 ochavslag på samtliga reservationer.Anf. 113 ():Herr talman! Det är inte fråga om någranedskärningar, säger . Nej,men den politik som förs har problem på detkulturella området ute i landet.Jag skulle vilja rikta uppmärksamheten på ettanslag, nämligen det som gäller ersättningen tillförfattare m.fl. för utlåning av deras verk genombibliotek. Förslaget innebär en minskning av dettaanslag i förhållande till nuvarande summa. Jag vetatt detta beror på ett avtal med författarna, mensom kulturpolitiker måste man fråga sig varföranslaget minskar. Jo, anslaget minskar därför attutlåningen av böcker på bl.a. skolbibliotekminskar. Jag tycker att det här är en otroligt viktigfråga för oss som sysslar med kulturpolitik. Jagskulle vilja uppmana ochhennes borgerliga kolleger att närmare se efter hurskolbiblioteken mår i dagens . Det äralldeles ypperligt om ni i Kulturutredningentillsammans med biblioteksfrågan tar upp fråganom skolbibliotek.Jag skall sedan gå över till Bildkonstnärsfonden.När fonden startades kom man överens om att destora organisationerna som samlade de flestakonstnärliga yrkesutövarna skulle ha rätt att föreslårepresentanter i fonden. Tycker Rose-MarieFrebran att det är fel att de som så att säga har rätttill pengarna är med och bestämmer?Anf. 114 ()replik:Herr talman! De flesta konstnärer är kanske inteens organiserade, och man skall naturligtvis intebehöva vara organiserad för att räknas somyrkesutövande konstnär. Man får ha frihet attorganisera sig eller inte organisera sig, och man fåri vilket fall arbeta -- hoppas jag -- på samma villkorsom andra. Jag håller fast vid att vi skall ha bort denjävsituation som finns , medintresseorganisationer representerade i styrelsen.Det är väl inte märkvärdigare i det här fallet än närdet gäller ocharbetsgrupper, som arbetar just på dehär villkoren -- intresseorganisationerna finns därinte med på det sättet.Visst kan det finnas problem ute i landet, men närdet gäller anslagen är det de statliga som vibehandlar i den här kammaren. Jag har i övrigtingenting emot att vara med och på allt sättopinionsmässigt understödja satsningar på det härområdet, på kulturen, ute i landet, i kommunernaoch i landstingen. Det är oerhört viktigt.Jag håller också med om att skolbiblioteken och devanliga biblioteken är de viktigastekulturinstitutionerna som vi har. Kan vi på någotsätt se efter hur skolbiblioteken mår, har jagingenting emot det.Anf. 115 ()replik:Herr talman! Då förstår jag att Rose-MarieFrebrans kolleger i utbildningsutskottet kommeratt stötta den socialdemokratiska motion sombehandlas i utskottet och som gäller en översyn avskolbiblioteken. Det tackar jag speciellt för.Bildkonstnärsfonden är en del avKonstnärsnämnden. har en heldel arbetsgrupper som delar ut bidrag, och i dettaarbete är intresseorganisationerna inte engagerade.I Bildkonstnärsfonden är det emellertid fråga omvisningsersättning, alltså en form av lön tillkonstnärerna. Jag ser i detta en väsentlig skillnad.Är det så att även Bildkonstnärsfonden i framtidenskall bli en bidragsgivande församling, är det änmer anmärkningsvärt än att det nu enbart är frågaom att byta ut representanterna.Jag sätter ett likhetstecken mellanBildkonstnärsfonden och Författarfonden. Jag villdärför fråga: Är det meningen att ävenFörfattarfonden skall mista sina''yrkesrepresentanter''?Anf. 116 ()replik:Herr talman! förstårnaturligtvis om hon tänker efter att jag inte här kanutlova hur några ledamöter i utbildningsutskottetskall agera och att de kommer att stödja en visssocialdemokratisk motion som jag inte ens har läst.Det är inte säkert att det är just att stödja densocialdemokratiska motionen som man bör göraom man intresserar sig för den här frågan. Vi får välse!Ingegerd säger att det här bidraget tillkonstnärerna är en lön. Trots att sammansättningeni fonden är den den är, är konstnärerna inteöverens om detta. Den individuellavisningsersättningen, som man har plockat bortoch, tror jag, gjort om till stipendier har orsakatstora debattstormar. Man är alltså inte överens.Jag kan inte uttala mig om Författarfonden.Jag har själv inte funderat över frågan, och jag vetinte vad regeringen har för avsikter i just detärendet.Anf. 117 ():Herr talman! Det var mycket intressant att höraRose-Marie Frebran ta till brösttoner. Kds har juinte tidigare varit så särskilt högröstat iframförandet av en egen kulturpolitik, utan manhar snällt i partiet, skulle jag vilja påstå, i samtligafrågor, även i sådana som inte skulle innebära ettenda öre i utgifter, gått på regeringens linje. Jag serdärför med intresse fram emot att få ta del av kdsståndpunkter när det gällervidareförsäljningsavgifterna, som vi kommer attbehandla längre fram i vår och som skulle stärkakonstnärernas ekonomiska situation på ett sätt somdess värre inte ens det nu liggande förslagetkommer att göra.Jag är också litet förvånad över att Rose-MarieFrebran tar till sådana brösttoner i sitt försvar avBildkonstnärsnämndens styrelse. Vill Rose-MarieFrebran på fullt allvar påstå att styrelsen har varitjävig och partisk? Det hade varit intressant atttidigare under utskottsarbete få reda på vilka frågordetta gällde. Det har inte framkommit något somhelst som tyder på att kds har den uppfattningen.Kanske nu skulle kunna geexempel på några sådana partiska och jävigaställningstaganden som konstnärerna iBildkonstnärsfondens styrelse har gjort?Anf. 118 ():Herr talman! Det tog upp sist isitt anförande gäller en principfråga. Det är frågaom att inte ha inbyggda risker och inbyggdaintressekonflikter. Det är inte nödvändigt att kunnapåvisa uppenbara felsteg för att man skall kunnaändra på något, det känner säkert ElisabethPersson till.Jag vet inte riktigt om det var de ekonomiskaaspekter som jag anlade som när hon talade om att jag tog tillbrösttoner. Jag tar i när det gäller vårt ansvar förstatsbudgeten. Om vi inte ens i den här kammarenfattar vad en ökande statsskuld och ettbudgetunderskott år betyder, hur allvarligtdet är och att våra barn kan få ''förmånen'' attframöver betala lika mycket i skatt som vi, utan attfå ut ett öre för det, utan att med de skattepengarnabara betala av våra skulder, då är det skrämmande.Det är därför jag säger att vi i den här kammarenmåste ha respekt för miljonerna.Jag ser fram emot att i stor enighet skallfatta beslut om en ny ordning förbudgetbehandlingen, så att beslut först fattas omramarna och man sedan får lov att hålla sig inomdem. Detta är ett måste, och jag hoppas att visenare kommer att fatta det beslutet.Anf. 119 ():Herr talman! Jag blir mer och mer konfunderad.Rose-Marie Frebran påstår att det nog inte har varitså illa beställt med de ställningstaganden somBildkonstnärsfondens styrelse har gjort men att detkan finnas risk för att de fattar felaktiga beslut iframtiden. Därför skall vi plocka bort konstnärernafrån styrelsen. Jag häpnar över det resonemanget.Vad ansvaret för finanser beträffar kan jagförsäkra att tarett stort ansvar. Vår budget är väl balanserad. Vivill inte heller leva . Vi föreslår t.o.m.skattehöjningar för att stärka finanserna. Jag harinte märkt att kds ställer upp på det. Vi säger nejtill vårdnadsbidraget. Det skulle öka statsutgifternamed miljarder. Vi tycker att det är ansvarslöst attfatta beslut om något sådant i dag.Däremot vill vi stärka kulturbudgeten. Den är enmycket liten del av de samlade statliga utgifterna.Vi vill stärka den eftersom vi vet att det är välsatsade pengar som ger god avkastning i framtiden.Vi är rädda för den utarmning av kulturen som bl.a.kds bidrar till genom att säga nej till många braförslag.Anf. 120 ():Herr talman! Principfrågan är ett av de viktigaskälen. Ett annat är att konstnärskollektivet vissticke är nöjda med sakernas tillstånd och detförhållande som vi nu har. De flesta konstnärer ärvisst icke organiserade.Elisabeth tyckte att ett bra sätt att ta ansvarför ekonomi skulle vara att genomföraskattehöjningar. Vi tror inte att vi förbättrarekonomins funktionssätt i vårt land genom att höjaskatterna.Vårdnadsbidraget är finansierat inom budgeten.Något annat förslag skulle vi naturligtvis inte haställt upp på eller krävt att skulle stödja.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )9 § Teater, dans och musikFöredrogskulturutskottets betänkande1993/94:KrU21 Teater, dans och musik(prop.1993/94:100 delvis).Anf. 121 ():Herr talman! Vi börjar nu nalkas den timme pådygnet då teatrarna öppnar. Då kan det ju vara påsin plats att ha en liten teaterföreställning här. Detär ju tid för det. Det vi kommer att ge i afton är enlångkörare som dess värre inte borde vara enlångkörare, nämligen frågan om Riksteatern.Herr talman! Innan jag går in på det vill jag säganågra ord om en del andra saker i betänkandet. Därfinns med ett ökat bidrag till . Detär en beställning från . Det är ocksåen förstärkning av musikteatern i landet. Det ärsannolikt ett steg som kommer att följas av fler närdet gäller musikteatern i landet. Teaterpubliken harett önskemål om ett ökat utbud på just detområdet.En annan sak i det förslag som regeringen har lagtär också bra, nämligen det rörliga grundbeloppettill lokala teater-, dans- och musikinstitutioner. Detbehövs säkert rörliga medel inom det här området.Jag vill bara uttala en förhoppning om att dessarörliga medel även i fortsättningen får förblirörliga. Jag är rädd för att det finns en risk för attett system med rörligt stöd lätt blirinstitutionaliserat. Det bör vi undvika. Vi måste seupp med den risken.Låt mig så gå över till . Även förra åretföreslog kulturministern en minskning av anslaget.Riksdagen gick emot regeringen då. Det skeddemed motiveringen att det inte var särskilt klyftigtatt förändra villkoren för när ensärskild utredning, därtill parlamentarisk, tillsattsför att just se över resursfördelningen ochrelationerna mellan och andra teatrar.Det argumentet är naturligtvis lika starkt . Detkanske t.o.m. är starkare nu när den härutredningen är inne i sitt slutskede. Det finnsingenting som säger att utredningen nödvändigtviskommer till slutsatsen att resurserskall minskas. Det skulle vara ett slag i luften omutredningen i stället kom till den motsattaslutsatsen och under resans gång hadebeslutat att minska anslagen.Glädjande nog har utskottets majoritet kommit tillett annat ställningstagande än vad kulturministernhar gjort. Reaktionen mot regeringens förslag harvarit kraftig. och viriksdagsledamöter har fått mängder av protestbrev.I telefonsamtal, uppvaktningar och påpekandenfrån teaterföreningarna har teaterpubliken gett sittmissnöje till känna.Nu anför regeringen tre skäl till sitt förslag. Detförsta är att en nerdragning kan ske utan allvarligskada för verksamheten hos . Det sägsi en situation när har svårt atttillmötesgå de krav och önskemål som publikenställer. Jag undrar dessutom varför inte sammaresonemang tillämpas på andra teaterformer. Omregeringen gör den bedömningen att tio miljonermer eller mindre inte spelar någon roll förverksamheten bör det resonemanget kunnatillämpas på fler håll.Det andra skälet är att utbyggnaden avlänsteatrarna i någon mån påverkar Riksteaternsanslag. Där gör regeringen tydligen dengeneraliseringen att länsteater är ett enhetligtbegrepp. Det är det emellertid inte. Länsteatrarnaär sinsemellan mycket olika. En del spelar överhuvud taget inte vuxenteater. De flesta är så små attde inte har resurser för särskilt många produktionerper år. Flera länsteatrar spelar i huvudsak på sinhemmascen medan andra turnerar flitigt i sitthemlän.Jag tycker att detta är ganska starka invändningarmot regeringens andra argument. Den viktigasteinvändningen ligger emellertid i det självklarapåståendet att även publiken i landsorten harberättigade krav och önskemål om variation ochomväxling i utbudet såväl när det gäller repertoaroch skådespelare som när det gäller genre. I detavseendet kompletterar ochlänsteatrarna varandra på ett bra sätt. Varför skallman försöka slå sönder en institution som fungerarbra.Den tredje anledningen regeringen anför för attminska anslaget till är att Riksteaternenligt revisorer i stort sett besökersamma orter som länsteatrarna och erbjuder ettliknande utbud.Herr talman! Det är nog så att , och iviss mån även länsteatrarna, spelar på de orter därdet finns ett publikt intresse, där det finns lokalaarrangörer, främst teaterföreningar, därkommunerna är villiga att bidra till kostnadernaoch där det finns lämpliga lokaler. Därför är detinte särskilt konstigt att dessa teatrar spelar påungefär samma scener. Men det ger ju publiken enenormt stor variation av utbudet även på ganskasmå orter.Publikmässigt har under senaste tvååren noterat en ökande tillströmning. Att i ettsådant läge strypa resurserna förefaller minst sagtoförståndigt, för att inte säga helt galet.Även inom regeringspartierna är åsikterna omregeringens linje delade. Det finns ett särskiltyttrande i betänkandet från . Därsäger de att de faktiskt inte tycker att vi skall röraRiksteaterns pengar under pågående utredning.I sak ställer upp på det majoritetenhar anfört. skäl för att säga nej är att maninte har pengar, och det tycker jag är ett ganskarespektabelt skäl. Men i sak håller med ossövriga.Det finns en annan liten underlighet i reservation 1,som de borgerliga partierna har avgett tillbetänkandet. Jag har här redogjort för tre skäl frånregeringen när det gäller att minska anslaget. Deborgerliga partierna skriver i sin reservation:''Utskottet anser i likhet med regeringen att det ärrimligt att den pågående utbyggnaden avlänsinstitutionerna i någon mån påverkar bidragettill . ''De upprepar alltså ett av de skäl som regeringenhar för sitt ställningstagande. Men de nämnervarken det första eller det andra, och det tar jagsom intäkt för att även , Folkpartietsoch kds representanter i utskottet tar avstånd ifrånden argumentation regeringen har på de tvåpunkter som de inte nämner.Den ideliga klåfingrighet som regeringen visatgentemot skapar naturligtvis osäkerhetoch försvårar planeringen. Ett rimligtförhållningssätt bör vara, som utskottets majoritetföreslår, att behålla anslaget på i stort settoförändrad nivå under utredningstiden.Därefter är det min förhoppning att utredningensförslag kan ligga till grund för beslut som gerRiksteatern lugn, arbetsro och förhållandevisstabila och långsiktiga planeringsvillkor, till gagnför teaterlivet i hela landet.Från socialdemokratiskt håll har vi tvåreservationer till detta betänkande. Vi vill geSvenska rikskonserter 1,5 miljoner mer änregeringen. De pengarna anvisar vi som ett led iinsatserna mot rasism och främlingsfientlighet.500 000 kr skall enligt vårt förslag gå tillfonogramutgivning av musik från främmandeländer och kulturer. 1 miljon vill vi anvisa till ettutökat stöd till Rikskonserters verksamhet påflyktingförläggningar.Vi är också beredda att anslå 4,5 miljoner kronorutöver vad regeringen orkar med till fria teater-,dans- och musikgrupper. Det är lätt att finna enmotivering för detta. De fria grupperna står för del av barn- och ungdomsteatern här i landet,och de svarar för en vitalisering och förnyelse avteaterlivet. De får en förhållandevis liten del av dettotala teateranslaget.Herr talman! Med detta vill jag säga att vi frånsocialdemokratisk sida naturligtvis står bakom detvå reservationer vi har till betänkandet. För attvinna tid vid voteringen yrkar jag här bifall endasttill reservation 10. I övrigt yrkar jag bifall tillutskottets hemställan.Anf. 122 ():Herr talman! har regeringenföreslagit kraftiga nedskärningar i Riksteaternsanslag. Jag och många med mig anser att dess ondaöga till den här gången kanske har attgöra med riksdagsrevisorernas . var det ju, som de flesta viddet här laget vet, litet si och så med stringensen iden här rapporten.Som väl är har utskottet tagit till sig kritiken motrapporten och bl.a. förslag omökade bidrag utöver regeringens förslag tillRiksteatern. Det går att säga mycket omRiksteatern. Vi anser att det är en verksamhet somär av synnerligen stor betydelse för att vi som intebor i någon av de tre största städerna i detta landockså skall kunna få ta del av ett teaterutbud.Charlotte är orolig över finansieringen avmer bidrag till . harföreslagit en litet annorlunda teknikalitet förpengarna.Vi har föreslagit att anslaget till B 10, dvs. anslagettill Operan, och , skulle ökasmed sammantaget utöverregeringens förslag. De resterande pengar sombehövdes för att täcka upp kostnaderna förRiksteatern skulle man få genom besparingar somskulle procentuellt sett delas lika mellanRiksteatern, Operan och Dramaten.Nu har utskottet valt ett litet annorlunda sätt attfördela dessa besparingar och tillskott. Men för ossär det allra viktigaste inte detta, utan det viktigasteär att får tillräckliga resurser så att manskall kunna bibehålla de olika inriktningar som mannu har, och så att antalet uppsättningar skall kunnavara likartat som hitintills. Visst har vi fåttkompromissa för att lösa detta.