prot · GI0910 · 1994-10-18 00:00:00 — Jagfick inget svar.Det påstås felaktigt i debatten att det är först ,genom att vi undertecknat anslutningsavtalet, somsvenska tjänstemän fått börja delta i EU:sarbetsgrupper. Det påstås också felaktigt att EES ärett lydstatsavtal och att vi måste ansluta oss till EU föratt få inflytande på de lagar som har så stor betydelseför oss antingen vi går med eller ej.Om vi skulle anslutas till EU som medlemmartvingas vi ta över alla lagar som EU tidigare stiftatutan att ha kunnat påverka dem. Detsamma gälldeEES när avtalet slöts. Men från och med att avtaletbörjat gälla är det annorlunda. I regeringens skrift frånjuli , Förnyelsen av , står det på s. 17 omavtalet om ett europeiskt ekonomisktsamarbetsområde, EES:Avtalet trädde i kraft . Underden tid som avtalet varit i kraft har ochde andra fyra EFTA-länderna i EES på ett annat sättän tidigare blivit delaktiga i utformningen av reglerom den inre marknaden. Svenska representanter deltari många viktiga arbets- och expertgrupper inomEuropiska unionen.I riksdagsbeslutet om EES från november 1992nämns fyra möjligheter att påverka. Utnyttjar videssa?1. Det ärfaktiskt mer än vad en medlem i EU har, som måstevänta på kommissionens initiativ. Vilka initiativ harSverige tagit i EES, t.ex. för att underlätta förnäringslivet?2. Experter från EFTA-länderna får samverka pålika villkor med EU:s experter i de kommittéer som ipraktiken utformar som rörnäringslivet. Vilka kommittéer har vi valt att delta i?Har EU nekat oss tillträde till någon för näringslivetviktig kommitté?3. får tidigt tillgång till information omnya regler. som kommissionen överlämnarett förslag till ministerrådet ska den överlämna kopiorav detta till . Frågan behandlasdärefter parallellt inom EES genom en fortgåendeinformations- och samrådsprocess. Hur utnyttjarSverige denna möjlighet till inflytande? Vad planerarregeringen göra för att berörda instanser i skafå lämna synpunkter innan regeringens tjänstemän ipraktiken binder ?4. har vetorätt i EES. Som medlem i EUkan vi tvingas lyda ett majoritetsbeslut mot vår vilja.EU och EFTA är varandras största handelspartner ochhar ömsesdig glädje av att fortsätta det mångåriga,nära utbytet. Eftersom ett EFTA-land kan hindra enny bestämmelse från att införas i EES verkar dettroligt att EU-ländernas representanter lyssnar på vårasynpunkter.Vi är alltså genom EES med och påverkar i deexpertgrupper som utarbetar och i deflesta fall också i praktiken beslutar om dem, så attEU:s ministerråd endast klubbar dem utan diskussion.Jag vill fråga statsrådet:1. Hur har utnyttjat sina möjligheter attpåverka EU:s nya lagar genom sedan detträdde i kraft?2. Hur ämnar regeringen fortsätta påverkan genomEES, vid ett nej i folkomröstningen om medlemskap iEU?den 10 oktober1994/95:3 av () till utrikesministernom vapenexporten:Svenska freds- och skiljedomsföreningentillsammans med Internationalnamngav 14 stater som allvarligt bryter motde mänskliga rättigheterna men ändå är öppna försvensk krigsmaterielexport. Flera av dessa stater haröppnats för export , t.ex. flerastater vid , , ochSydkorea.Svensk vapenexport bör kraftigt reduceras och påsikt stoppas av flera olika skäl: Det finns ingenmöjlighet för att hindra att svenska vapenanvänds i inom- eller internationella väpnadekonflikter. Det finns heller ingen möjlighet förSverige att förhindra att svenska vapen används avdiktatoriska regimers brott mot de mänskligarättigheterna. Vidare bidrar svenska vapen till attlegitimera och konsolidera icke-demokratiska ochmilitära regimer. Det finns inget som kan motverkademokratisering så effektivt som att sälja vapen till enmilitärregim. Svensk vapenförsäljning bidrar ocksåtill att konflikter militariseras och att regionalkapprustning, som t.ex. den mellan ochPakistan, späds på.Vapenexporten har dessutom negativa ekonomiskaeffekter. Den utgör ett effektivt medel för att öka påde fattiga staternas enorma skuldbörda och för attmotverka att statliga resurser används tillutvecklingsfrämjande verksamhet. Som Vänsterpartieti ett flertal motioner påpekat finns också en starkkoppling mellan vapenexporten och de internationellaflyktingkatastroferna. De krig som människor flyrfrån förs med vapen som till övervägande delimporterats från den rika västvärlden, inklusiveSverige.Av dessa skäl har krävtett stopp för svensk vapenexport. De nationellaekonomiska och säkerhetspolitiska argument som inteminst de borgerliga partierna fört fram mot detta kravanser vi väga lätt i jämförelse med den förödandeinternationella utveckling den svenska vapenexportenbidrar till.Även inom det socialdemokratiska partiet finns enstark opinion mot svensk vapenexport. Den har tagitsig uttryck i bl.a. motionsyrkanden om stopp försvensk export till militärregimen i ochomfattande kontroll av den internationellavapenhandeln. Socialdemokrater har också i olikasammanhang riktat kritik mot den liberalisering avvapenhandeln den borgerliga regeringen genomförtunder de den suttit vid makten.Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågortill utrikesministern:1. Kommer den nya socialdemokratiskaregeringen att verka för en mer restriktiv svenskvapenexportpolitik?2. Kommer regeringen att sätta stopp förkrigsmaterielexport till länder som är öppna förexport och i så fall vilka länder är detta?3. Kommer den socialdemokratiska regeringen tainitiativ i enlighet med den motion m.fl.skrev (1993/94:U227) i vilken bl.a.krävs stopp för ny svensk vapenexport till ?1994/95:4 av () till socialministernom asylsökande som byter kommun:Socialtjänstlagens tillämpning avseendeasylbeviljade innebär att hamnat i en besvärligsituation. har tagit ansvar för asylpolitiken ochtecknat omfattande avtal med . Utöverdetta har man tvingats ta emot ett stort antal personer,som beviljats asyl men som inte avvaktatkommunplacering. Därtill kommer invandrare somhar placerats i andra kommuner och som därefterflyttat till . Detta innebär för på siktstor ekonomisk belastning, problem medsvenskundervisning och övrig skolundervisning,tolkresurser, social verksamhet m.m.Socialtjänstlagen medger att personer sombeviljats asyl och erhållit kommunplaceringomedelbart kan flytta till annan kommun. Även desom erhållit asyl men befinner sig på förläggning iavvaktan på kommunplacering kan flytta till vilkenkommun som helst. Kravet i stort är att den nyakommunen har lediga bostäder. Detta bör ändras! Omasylsökande vid ankomst till fått frågan omde vid bifall på ansökan accepterat att stanna några åri anvisad kommun, hade svaret säkert blivit ja. Attstanna kvar i kommun som man blivit placerad i skallgivetvis inte innebära någon form av "kommunarrest".Möjligheten att resa i för att besöka vänner,släkt eller söka arbete skall självklart inte förhindras.Men att bosätta sig i annan kommun innan försörjningordnats bör inte tillåtas förrän från det attasyl beviljats, om inte den "nya" kommunenaccepterar inflyttningen.Vilka åtgärder är statsrådet beredd att medverkaför att lösa kommunernas problem då asylsökandebyter kommun till följd av tillämpningen?den 11 oktober1994/95:5 av () till statsrådet om kampen mot narkotikan vid ett EU-medlemskap:Sverige har alltid starkt fördömt och mycketkraftigt agerat mot all form av narkotikamissbruk, ochden inställningen har rönt stor uppskattningutomlands. Ett viktigt och närmast avgörande inslag iden verksamheten är tullens arbete vid gränserna, därde största beslagen gjorts. Ett svenskt EU-medlemskap innebär möjlighet till fruktbartsamarbete i syfte att effektivt bekämpanarkotikamissbruk och införsel! Detta i kombinationmed tullens effektiva arbetsmetoder där erfarenhetoch intuition utgör omistliga grundpelare.I EU-debatten påstås att den hittillsvarandearbetsmetoden inte går att förena med , då"ribban" inför narkotikabeslag måste sättas högre.Men det hävdas bestämt att , ochStorbritannien i syfte att effektivare bekämpasmuggling självsvåldigt återgått till att arbeta utifrånerfarenhet och intuition även vid inre gräns.Det saknas anledning att efter ettmedlemskap i praktiken skall ha högre beviskrav införnarkotikabeslag än andra EU-länder!Vilka åtgärder är statsrådet beredd medverka tillså att svenska tullmyndigheter även skallkunna agera i enlighet med vad som gällt ikampen mot narkotikamissbruket?den 12 oktober1994/95:6 av () till finansministernom den ekonomiska politiken och miljöpolitiken:Den ekonomiska politikens syfte måste vara att fåden totala nationalförmögenheten att växa. Mednationalförmögenhet avses tillgången till miljö- ochnaturresurser, det mänskliga "kapitalet",produktionskapitalet, tillgången till varaktigakonsumtionsvaror samt nationens finansiellanettotillgångar gentemot utlandet.Jag skulle därför vilja formulera ambitionen förden ekonomiska politiken som att "varje politisktförslag bör granskas med sikte på att öka tillväxten avvår nationalförmögenhet". Eftersom BNP mäterekonomisk aktivitet i den del av ekonomin som ärprissatt kan detta mått komma i konflikt mednationaförmögenhetens utveckling. Detta bl.a.beroende på att vi i alltför stor utsträckning tillåter attändliga naturresurser förbrukas gratis eller till ettalltför lågt pris. Vi ser fortfarande hur miljön kanförorenas utan att den som orsakar det får betalautsläppens verkliga kostnader. Vi måste konstatera attpriset i marknadsekonomin ännu inte speglar denverkliga kostnaden för det vi konsumerar ochproducerar.Men så länge den ekonomiska politiken ochmiljöpolitiken inte fullt ut samverkar med varandra ärdet inte ekonomiskt lönsamt för företag och enskildamänniskor att bete sig på ett sätt som är förenligt mednaturens ramar och spelregler. Så länge dettaförhållande består kommer inte vår livsstil att varalångsiktigt hållbar.Det vilar därför ett stort ansvar på oss politiker attvåga ta beslut som korrigerar priset så att det fungerarsom korrekt informationsbärare, dvs. speglar dentotala och verkliga kostnaden för olika ekonomiskaaktiviteter.Miljöproblemen har alltmer övergått från atthandla om punktutsläpp till att handla om diffusmiljöpåverkan förorsakad av vårt sätt att konsumeraoch leva. Skall vi klara miljöproblemen räcker detdärför inte med befintlig lagstiftning ochinternationella miljöavtal.Till detta kan läggas att utevcklingen sedan mångaår tillbaka går från ett industrisamhälle till ettinformations- och tjänstesamhälle. De flesta nya jobbkommer att finnas i tjänstesektorn. När vi ser denstrukturförändring som och andra liknandeländer genomgår, och upplever en situationdär av arbetskraften () stårutanför den ordinarie arbetsmarknaden, måste vifundera över om vårt skattesystemn främjarframväxten av nya arbetstillfällen.Eftersom redan har ett av världens högstaskattetryck tror vi kristdemokrater att det inte går attnämnvärt höja det totala skattetrycket. Men vi menaratt det skattetryck som är nödvändigt för att finansieraett välfärdssamhälle kan tas ut på ett sätt som främjarbåde jobben och miljön.Genom att införa miljöavgifter, höja de som finnsoch använda skatter på miljöfarliga utsläpp, energioch ändliga naturresurser blir det dyrare att förstöramiljön. Då arbetar ekonomin i miljöns tjänst. Enmetod för att få ekonomin att i större utsträckningarbeta i miljöns tjänst och främjaframväxten av nya jobb är att genomföraskatteväxling. Enligt våra beräkningar bör det varamöjligt att höja skatten på miljöfarliga utsläpp, energioch ändliga naturresurser med åtminstone 20-30miljarder kronor. Om detta inte skall slå för hårt motvissa företag och branscher måste det ske under visstidsperiod. De politiska besluten måste varalångsiktiga så att företagen kan planera. Därför krävsen bred politisk majoritet.Sänkningen av skatten på arbete kan exempelvisske genom en sänkning av arbetsgivaravgifterna . Men också en sänkning avtjänstemomsen kan övervägas.Inom EU har initiativ tagits för att ökaanvändandet av ekonomiska styrmedel för att klaramiljöpolitiken. Vid ett svenskt medlemskap finns detenligt kds uppfattning anledning att kraftfulltagerar för en samordnad politik på detta område. Detskulle underlätta för såväl som övriga länderatt bedriva en aktiva miljöpolitik.En skatteväxlingsreform bör föregås av enutredning som studerar i vilken takt en skatteväxlingkan ske och vilka skatter det skall bli fråga om.Utredningen bör utarbeta ett konkret förslag till enskatteväxling - för miljön och jobben. Den förraregeringen har utfärdat direktiv för en sådan utredningoch påbörjat tillsättandet av densamma.Med anledning av ovanstående vill jag frågafinansminister följande:1. Vilka problem ser finansministern med BNP-måttet respektive prissättning i marknadsekonomin urmiljö- och naturresurssynpunkt?2. Är finansministern beredd att medverka till attekonomiska styrmedel nu introduceras i störreomfattning för att styra utvecklingen i miljövänligriktning?3. Är finansministern beredd att vid ett svensktmedlemskap i aktivt arbeta för en samordnadpolitik när det gäller en ökad användning avekonomiska styrmedel i miljöpolitiken?4. Är finansministern beredd att medverka till attden utredning om skatteväxling som var undertillsättande av fyrpartiregeringen får fullföljas?RIKSDAGENBilaga till snabbprotokoll1994/95:10Frågor1994/95:1 - 22Följande frågor hade framställtsden 3 oktober1994/95:1 av () tillfinansministern om momsen på studiecirklar:Enligt en utredning i måstevi lägga på moms på studiecirklar om vi går med iEU.Sveriges folks urgamla rätt att sig själv beskattaskulle inte gälla längre.Erfarenheten från visar emellertid att ettmedlemsland kan besluta i lag att fortsätta befriastudiecirklar från moms.Ämnar finansministern verka för att studiecirklarockså skall vara momsbefriade?1994/95:2 av () tillkommunikationsministern om nattågstrafiken:Den avgående regeringen gav statens förhandlareför köp av persontrafik på järnväg i uppgift att i vid bemärkelse analyseraförutsättningarna för att bedriva nattågstrafik i olikadelar av landet. Särskilt skulle behovet undersökas avköp av nattågstrafik mellan bl.a. Gävle-Dalaregionenoch /. meddeladestatens förhandlare att han inte träffat någonpreliminär uppgörelse om köp av nattågstrafik mellanGävle, och /Malmö.I ett brev till mig meddeladeMats att ärendet bereds inomKommunikationsdepartementet. har 1993och 1994 kraftigt markerat sitt intresse för att dennatrafik upprätthålls. Kommuner, högskolor, föreningaroch näringsliv har intygat hur stor betydelse trafikenhar för regionen. Förhandlaren har tydligen sett sinuppgift i ett alltför snävt perspektiv. Man bordeundersöka vilka krav andra intressenter än SJ skulleställa för att fortsätta att driva nattågen.Avser kommunikationsministern att se till attnattågstrafiken mellan , , ochMalmö upprätthålls?den 6 oktober1994/95:3 av () tillutbildningsministern om löntagarfondsmedlen tillforskning:Socialdemokraterna har reserverat sig mot beslutetatt utskifta medel från löntagarfondsmedlen förforskningsändamål samt framhållit att men avseråterta dessa medel. I denna utskiftning liggerförstärkta forskningsresurser till flera angelägnaområden, däribland miljöstrategisk forskning ochförstärkta forskningsresurser till de mindre ochmedelstora högskolorna.Socialdemokraterna har även sagt att om det inteär möjligt att återta dessa medel kommer man i ställetatt minska de ordinarie forskningsanslagen imotsvarande mån.Kommer statsrådet att fullfölja detta?1994/95:4 av () tillutbildningsministern om fristående skolor:Den garanterade ersättningen till fristående skolorhar lett till att ett stort antal nya skolor etablerats, medökad valfrihet och kvalitet som följd. Denna ökadevalfrihet har omfattat alla, oavsett tjockleken påplånboken. Inte minst har skolor med alternativpedagogik, t.ex. waldorf- och montessoripedagogik,kunnat utvecklas med förutsägbara villkor. På mångahåll har föräldrar etc. tagit över driften av en annarsnedläggningshotad skola, t.ex. på landsbygden.Enligt och utbildningsutskottet tar defristående skolorna emot av de skolpliktigaeleverna till en ersättning motsvarande av desammantagna kostnaderna.Hur avser statsrådet främja fortsatt valfrihet ochutveckling av sådana fristående skolor som beskrivitsovan?1994/95:5 av () tillutbildningsministern om studieomdömen frånfolkhögskolor:De enskilda universiteten och högskolorna svararsjälva för antagning av studerande till friståendekurser. De urvalsregler som tillämpats vidantagningen inför /95 visar stor variationvad gäller behandling av studieomdöme frånfolkhögskola. Sökande från folkhögskola missgynnaseftersom de inte ges likkvärdiga möjligheter. Det ärdärför angeläget att råd och anvisningar till högskoloroch universitet utarbetas när det gäller studieomdömefrån folkhögskola.Kommer utbildningsministern att ta initiativ till attsådana anvisningar utarbetas?1994/95:6 av () tillarbetsmarknadsministern om ändrad praxis i vissautvisningsärenden:Två fall av utvisning av kvinnor som misshandlatsav sina män har aktualiserat att principerna förutvisning måste ifrågasättas. I de två fallen har beslutom utvisning av kvinnorna motiverats avfamiljeanknytning. Kvinnorna hade misshandlats avsina män som också dömts för brotten. Trots dettabeslutas om utvisning av kvinnorna.Kommer invandrarministern att ta initiativ till attändra principerna för utvisning i de fall där kvinnorutsatts för våld av sina män?1994/95:7 av () tillarbetsmarknadsministern om asylsökandekosovoalbaner:Samtidigt som det internationella samfundet delvishäver sanktionerna mot skärpsdet serbiska förtrycket av den albanska majoriteten iprovinsen . För tredje gången har Anmestyrapporterat om det allvarliga läget och upptrappningav serbiskt polisvåld mot etniska albaner i Kosovo.Västliga ambassader i har de senastemånaderna också rapporterat om ökat förtryck,polisbrutalitet och skenrättegångar i Kosovo ochSandjak. sände ESK:sparlamentarikerförsamling en delegation till Serbienoch Kosovo för att på plats studera kosovoalbanernassituation. Därefter beslutade ESK:sparlamentarikerförsamling vid sitt möte i i juliatt rekommendera ESK-regeringar att inte sändatillbaka asylsökande till Kosovo.Med anledning av det ökade polisvåldet mot denalbanska minoriteten i Kosovo vill jag frågainvandrarministern om kommer att fortsättaatt utvisa kosovoalbaner.1994/95:8 av () tillkommunikationsministern om Öresundsbronsekonomiska förutsättningar:Öresundsbroprojektets ekonomiska förutsättningarifrågasätts nu av allt fler. De ursprungliga kalkylernainnehåller stora brister. Nya faktorer har dessutomtillkommit som olika fördyringar och ett förändratränteläge.Jag vill därför fråga kommunikationsministern omhon är beredd att genomföra en förutsättningslösgenomgång av de ekonomiska förutsättningarna förprojektet och redovisa dessa för riksdagen.den 10 oktober1994/95:9 av () tillarbetsmarknadsministern om ROT-avdraget:Närmare 600 000 människor står utanför denordinarie arbetsmarknaden. Även om de flestakurvorna i ekonomin pekar i rätt riktning ochsysselsättningen stadigt förbättrats under det senastehalvåret är arbetslösheten ett gissel för oerhört mångai vårt land.Bland de många åtgärder som fyrpartiregeringensatte in för att motverka arbetslösheten fanns det s.k.ROT-avdraget, som medger rätt till avdrag ideklarationen för arbetskostnader vid reparations-,om- och tillbyggnadsåtgärder i privatbostäder.Kds har i valrörelsen föreslagit att detta ROT-avdrag skall förlängas under ytterligare ochäven omfatta arbetskostnader för miljöförbättrandeåtgärder som exempelvis byte till nya miljövänligaoljepannor. En höjning av avdragsnivån borde ocksåkunna diskuteras.Är arbetsmarknadsministern beredd att verka föratt ROT-avdraget förlängs och utvidgas enligt ovan?1994/95:10 av () tillsocialministern om vårdnadsbidraget:Den 1 juli togs ett första steg för enfamiljepolitik med ökad valfrihet och rättvisa genominförandet av vårdnadsbidraget. Under valrörelsen varett av socialdemokraternas klaraste vallöften att slopavårdnadsbidraget så snart man fick regeringsmakten. Iregeringsdeklarationen noterar jag dock att detta inteuttryckligen anges.Fr.o.m. kommer den nyabarnomsorgslagen att träda i kraft, vilken ger allabarnfamiljer rätt till kommunalt subventioneradbarnomsorg om man så önskar. Vi kristdemokratermenar att detta är en bra lagstiftning underförutsättning att vårdnadsbidraget finns kvar. Det gerfamiljerna en valfrihet att välja den barnomsorg somman själv bedömer är bäst just för sitt/sina barn. Urekonomisk synvinkel råder det heller ingen tvekan omatt ett slopat vårdnadsbidrag i kombination med dennya barnomsorgslagen skulle innebära storautgiftsökningar i kommunsektorn. Under förutsättningatt inga extra medel anslås till kommunerna kommerdetta att gå ut över kvaliteten i barnomsorgen, skolan,äldreomsorgen etc.Är socialministern beredd att ta hänsyn till detotala offentligfinansiella konsekvenserna av ettavskaffat vårdnadsbidrag innan ett sådant förslagläggs fram?den 10 oktober1994/95:11 av () till finansministernom en värnskatt:Socialdemokraterna har i olika motioner under dengångna mandatperioden och även i valrörelsenklargjort att man tänker införa en s.k. värnskatt påinkomster över brytpunkten. Detta skall åstadkommasmed en höjning av den statliga inkomstskatten från20 % till . Tillsammans med de redan beslutadeoch föreslagna egenavgifterna innebär detta att vi dåuppnår en marginalskatt på I ett läge därSverige redan har ett av världens högsta skattetryckpå arbetsinkomster innebär detta att ekonomiskafunktionssätt skadas ytterligare och också en risk föratt skattesystemet blir inflationsdrivande. Samtidigthar vi förståelse för att de budgetförstärkningar somär ofrånkomliga måste upplevas rättvisa. Vi har därförföreslagit att det nu gällande systemet med ett slopatgrundavdrag vid den statliga beskattningenpermanentas och att brytpunkten endast skall räknasupp med konsumentprisindex. Detta har denavgörande fördelen att marginalskatten inte höjs,som denna variant på värnskatt innebärskattehöjningar för inkomsttagare med inkomster överbrytpunkten.Är finansministern beredd att pröva den av kdspresenterade modellen för värnskatt?1994/95:12 av () tillutbildningsministern om behörighetsvillkor för högrestudier:De medicinska fakulteterna vid flera universitethar fattat beslut om att sänka åldersgränsen förantagning till läkarutbildning från till högst 34år. I vissa fall har man avvaktat med att genomförabeslutet under hänvisning till att osäkerhet råder omden nya högskoleförordningen medger att ålder kanräknas som särskild behörighet. harbeslutat att begränsa behörigheten för tillträde tillJuris kandidatprogrammet till att enbart gällagymnasiets N-eller S-program, medan däremotkompletterande behörighetsstudier -t.ex på Komvux -inte längre skulle ge erforderlig behörighet.Är statsrådet beredd att medverka till en sådanöversyn av antagningsreglerna till högre utbildning såatt rådande rättsosäkerhet undanröjs och atttillgängligheten till högre studier även i framtidenkommer att bygga på reella förkunskaper och intesnävt avgränsade formella meriter eller på godtyckligtsatta åldersgränser?1994/95:13 av () till statsministern omSveriges medlemskap i regeringen att verka för att blirmedlem av den europeiska unionen?1994/95:14 av () till statsrådetJörgen om energiöverenskommelsen:I mars 1980 slöts en överenskommelse mellansvenska folket och de politiska partierna vari detklargjordes att kärnkraften skulle avvecklas.Riksdagen slog fast att detinnebar att kärnkraften skulle vara avvecklad senast år2010 och med den s.k. 25-årsregeln som grund. Dettauttolkades tydligast av dåvarande riksdagsledamotenIngvar (): "I den känsliga kärnkraftsfråganblev resultatet klart och entydigt. Högst tolv reaktorerfår användas under längst sin tekniskt säkra livslängd,dvs. ".I energiöverenskommelsen 1991 mellanSocialdemokaterna, liberalerna ochCentern refereras riksdagsbeslutet utanförnyat ställningstagande.