prot · GH0965 · 1994-02-23 00:00:00 — Om man däremot inom EU fortsätter attdriva en jordbrukspolitik som innebär att densynliga delen av kostnaden är så liten att denunderstiger världsmarknadspriset som i sin tur ärstarkt subventionerat kommer de fattiga ländernaaldrig någonsin att få en möjlighet att få i gång ettjordbruk inom den egna sfären. För dem blir det istället billigare att använda de pengar som vi pytsaröver till att köpa spannmål t.ex. påvärldsmarknaden. Jag tror att vi skjuter oss själva ifoten om vi fortsätter med detta slags politik.Det är först genom att erbjuda utvecklingsländernamöjlighet att få avsättning för sina produkter i våraländer som vi kan få en situation då dessa länderverkligen får möjlighet att stå på egna ben.Anf. 8 ():Fru talman! Utrikesministern nämnde i sin deklaration. Till det vill jag göra enliten kommentar. Jag vill påstå att det nya inte gav så värst mycket till . Förexempelvis större delen av blev avtaletnärmast en förlust. De textilexporterande fick ge mera än vad de själva fick i utbyte.Indien minskar exempelvis de genomsnittligatullarna på industrivaror , medan EUbara minskar tullarna och minskarmed . GATT-förhandlingarna blev enuppgörelse mellan och EU. Så uttryckte sigflera av förhandlare. Såvitt jag förstårkan det som uppnåddes i Uruguayrundan därförbara ses som ett första steg som måste följas av ettandra där intressen mera kommer atttillgodoses.Talet om en ny världsordning måste nu följas avkonkreta åtgärder. En ny världsordning betyder förmig en rättvisare värld. Det betyder bl.a. attvärldsmarknaden måste öppnas för pålika villkor. Det betyder för mig att u-ländernasenorma skuldbörda måste avskrivas. Det betyderför mig att råvarupriserna måste stabiliseras och blimer rättvisa. Tullarna på exempelvis Afrikastillverkningsexport måste sänkas. Biståndet, inteminst till , måste ökas. Det måste ocksåinnebära att måste införa en miljöklausulför att förhindra att den rika världen dumpar sinamiljöfarliga avfall i tredje världen och flyttar sinmiljöfarliga industri dit. Det måste också innebäraatt ser till att få en effektiv socialklausul.Den grova exploateringen av främst barn mennaturligtvis även av vuxna av bl.a. detransnationella företagen måste förhindras.Det är väl endast, fru utrikesminister, när vi haruppnått den rättvisa världen och fått jämlikhetmellan den rika världen och den s.k. fattiga världensom vi kan börja tala om en fri världshandel. Sombekant existerar den inte . Jag är intemotståndare till en fri världshandel, men enförutsättning är att den rättvisare världsordningenär konkret. Man skall vara försiktig när man i dagtalar om frihandel och fri världshandel.Jag noterade att fru utrikesministern inte med ettord kommenterade klyftan mellan att bara tala ommänskliga rättigheter och att konsekvent tillämpadem i relationer med länder ute i världen. Jag togtre exempel på länder där ett hemskt förtryck ägerrum. Jag upprepar dem -- , ochMarocko. Det är inte bara så att dessa länder grovtbryter mot de mänskliga rättigheterna, utansamtliga länder är också ockupationsmakter. Tilldessa länder ger vi bistånd. sätter vi uppett förnumstigt finger mot andra små länder, somnaturligtvis också bryter mot de mänskligarättigheterna. De är dock inte intressantakommersiellt. Vi kan inte tjäna något på dem.Christer Windén från Ny demokrati borde ocksåkommentera denna fråga. Såvitt jag förstår tyckerNy demokrati att det är acceptabelt med dennadubbelmoral när det gäller mänskliga rättigheter.Eller har ni en annan uppfattning? Ni talar ju ommoral i så många andra sammanhang som rörbistånds- och utrikespolitiken. Varför är ni tysta påjust den här punkten?Anf. 9 Utrikesminister ():Fru talman! Som jag sade i mitt tidigare inlägg ärregeringens linje handlingens linje. Vi visar vårtengagemang för tragedin i före detta ihandling. Kritik får vi naturligvis bära. Det ärregeringars och utrikesministrars lott att kritiseras.Jag måste dock återigen fråga var alternativen tillregeringens insatser finns.Det har talats om det fina betänkandetom . Jag tycker att betänkandena frånutrikesutskottet alltid är bra och konstruktiva.Efter att ha läst igenom betänkandet kan jag ändåkonstatera att det inte innehåller något annat änsamma slutsatser och riktlinjer som regeringen förfram när det gäller en konstruktiv och effektivsvensk Jugoslavienpolitik.Ett återkommande tema i inlägg ikammaren är att denna regering skulle försummavärlden utanför till följd av vårt starkaeuropeiska engagemang. Detta är inte baranonsens utan också uttryck för en felsyn. Justgenom vårt starka europeiska engagemangförvärvar vi en ställning och trovärdighet som göross till intressanta samtalspartners också utanförEuropa.I dynamiska Stilla havs-Asien har denna regeringskapat närmare kontakter än någonsin tidigare.Kontakterna hämtar naturligtvis sin styrka i att viser marknadsekonomins centrala uppgift iutvecklingen. har vi, inte minst jag själv,betonat att också demokrati och mänskligarättigheter måste gå hand i hand medmarknadsekonomin.Våra relationer med förbättras också. Inteminst i har det skett en betydanderehabilitering av det svenska anseendet. IMellanöstern har det skett en nödvändigbalansering av de svenska förbindelserna. Vi villeskapa goda relationer med , som vikristallklart slog fast det palestinska folkets rätt tillsin egen nation. Det är just detta balanseradetänkande som är en förutsättning för enframgångsrik fredsprocess. Jag vill påstå att det harskett en betydande kvalitativ förbättring av densvenska Mellanöstern-politiken de senaste åren.Afrika har inte heller glömts bort. Det har blivitmer realism i utvecklingssamarbetet. ställermer bestämda krav. Det handlar om en konstruktivkritik, inte för att göra ned utan för att förbättrautvecklingen och kampen mot fattigdomen. Dennaregering har varit tydligare än sina föregångare ijust denna fråga.Flera har uppmärksammat att jag har just kommittillbaka från . Demokratiseringen ochförsoningen mellan folkgrupperna där kan bli eninspiration också för övriga . Kan demokratioch marknadsekonomi få ett starkt fotfäste iSydafrika, kan de bli en kraftkälla till snabbutveckling som så väl behöver.Den svenska politiken angående harockså kraftigt förbättrats. Latinamerikanskademokrater behöver inte längre tvivla på densvenska regeringens entydiga uppslutning bakomdemokratin. Det finns någon grumligdiktaturbeundran.Sveriges röst i världen är tydlig. Vi främjardemokrati, mänskliga rättigheter ochmarknadsekonomi. På de flesta ställen är dettauppskattat. Men det skall inte förnekas att på vissaställen är detta impopulärt.När jag talade om demokratins betydelse i Ostasienfanns det de som rynkande på näsan. Åtskilliga iMellanöstern gillar inte heller de svenskametoderna av demokrati. Vissa länder i Afrikaskulle föredra ett mer kravlöst uppträdande frånSveriges sida. Kubanska diktaturen beklagar säkertregimskiftet i . Det får vi bära.Fru talman! Min slutsats är att praktiskt taget överhela världen har vi stärkt det svenskaengagemanget och den svenska närvaron jämförtmed tidigare.Anf. 10 ():Fru talman! Utrikesministern sade att linjeinte har blivit populär i världen. Det är enuppfattning som styrks av t.ex. regeringens egenambassadör i . Han har skickat hem endepesch till utrikesministern som slutar med att hanhävdar att man skall iaktta försiktighet med attuttala några ekonomiska-politiska råd. Hurkorrekta och rättsliga chockterapiuppmaningar detän må vara fråga om är de en politisk belastning.Det är bekant att det finns en stor upprördhet inomUD över den politik som förordas. En artikel omBaltikum har skrivits av , docent i folkrättpå UD, som handlar om att Bildt skapar osäkerhetom svensk neutralitet. Det kan diskuteras.Jag ställde en fråga om FN. Som vi alla hörde fickvi inget svar. Regeringen står för handlingenspolitik. I så fall får man tillägna sig nyspråkom denna politik skall gälla FN. Inget svar finns påden frågan.Fru talman! Jag skulle vilja ta upp ett exempel påvad jag betraktar som närområdets närsynthet frånregeringens sida. Det gäller synen på Vitryssland.Just nu blåser de är Bresjnevitiska isvindar. I hölls den första protestaktionen utanförparlamentet i . Landets statschef,reformisten , har ju avsatts. De utlovadevalen har skjutits upp. Vidare har det inletts enförföljelse av fackföreningsledare,socialdemokrater och Folkfronten. Unden densenaste helgen organiserade oppositionen ettsolidaritetsmöte i tillsammans med densvenska, tyska och baltiska socialdemokratin.Frågan om förföljelsen av facket i hartagits upp med Fria fackföreningsinternationalen.Detta låter som nyheter från en svunnen tid. Mendet är Beloruss, , , 20 milfrån och från . Det ärnärområdet.Inte nog med att grundläggande rättighetertrampas ned. har den nya premiärministernförklarat att skall utgöra en del av denryska federationen. Först hotas demokratin, sedanhotas suveräniteten. På något sätt har Vitrysslandblivit Baltikum.Fru utrikesminister! Vi vill efter Sovjetmaktenskollaps se ett demokratiskt bestående avsjälvständiga, samverkande länder. Då måste viockså ge ett land som vårt stöd. När vii en delegation från återkom frånVitryssland skrev vi till regeringen och bad dem attstödja . Det är ett land där var fjärdeinvånare har drabbats av och kriget och varfemte av Tjernobyl. Vi har inte fått något svar.Anf. 11 (nyd):Fru talman! Jag ställde en fråga till fruutrikesministern, men jag fick inget svar. Underfinansdebatten ställde i ,en partikamrat till mig, en fråga i ungefär sammaärende till finansministern. Han frågade vadfinansministern säger till den generation som skallbetala alla de skulder som den nuvarande politikenhar lett fram till. Finansministern svarade att deskulle vara glada för att inte fler röstade på Nydemokrati. Den sortens svar var det sämsta av allajag har fått. Jag är glad för att jag inte har fått ettlika dumt svar här. Inget svar är bättre än ettsådant. Men jag efterlyser i alla fall ett svar. Jaghoppas att någon i den senare debatten kan svarapå frågan å utrikesministerns vägnar.Vi har föreslagit katastrofbrigader, ,och vi har föreslagit förändringar iflyktingpolitiken. Båda dessa områden harSocialdemokraterna anslutit sig till helt ochbetraktar som sina egna förslag. Inte nog med attSocialdemokraterna har svårt för att skilja på detverbala spelet för gallerierna och handling, de stjäldessutom goda idéer. Vi bjuder på det, PierreSchori! Men betyder detta att det finns en majoriteti kammaren för de förslag som vi ursprungligen ladefram?Till vill jag säga följande. Det ärklart att vi står för ett rakt politiskt budskap i frågaom mänskliga rättigheter. Vi är beredda att ställaupp när det gäller att skruva åt kranen i fråga ombistånd till sådana länder som inte lever upp till degrundläggande kraven, nämligen mänskligarättigheter, demokrati och marknadsekonomi. Viär fullt beredda att ställa upp på det.Ett exempel där vi tycker att den svenskaregeringen har visat en enastående feghet är i frågaom att inte erkänna . Det är på grund av attstora sätter tumskruven på , och dåbackar regeringen svekfullt.Anf. 12 () replik:Fru talman! Realism i biståndspolitiken talarutrikesministern om. Realismen i biståndspolitikenär, såvitt jag förstår, sänkta anslag till därbehoven är enorma. Det är cynism!Utrikesministern svarade inte på den naturligtviskänsliga frågan om mänskliga rättigheter, att detinte bara får vara ord utan också tillämpas i praktiskhandling.I en nyligen utkommen rapport från den USA-baserade medborgarrättsorganisationen redogörs för att situationen i harförsämrats . Godtyckligaarresteringar, tortyr och avrättningar tillhörvardagen. Antalet politiska fångar ökar stadigt.Från hörde vi huroberoende fackliga ledare och demonstranterfängslades när de krävde höjd minimilön och rättatt bilda oberoende fackföreninger.Det är en förbättring av läget i enligtutrikesministern.200 000 människor har dödats på avIndonesien sedan ockupationsmakten börjadevåldföra sig på folket på . AmnestyInternational beskriver situationen för timoresernapå som ett skräckens tillstånd, där brottenmot de mänskliga rättigheterna ärinstitutionaliserade och systematiska. Denindonesiska militären, som i praktiken styrÖsttimor, utsätter befolkningen för godtyckligaarresteringar, tortyr, våldtäkt och utomrättsligaavrättningar.Det är en förbättring av situationen enligtutrikesministern.Jag förstår att utrikesministern också syftade påmänskliga rättigheter och menade att situationenhar blivit bättre. Det är cyniskt att uttala sig på detsättet när vi har fått sådana rapporter från olikamedborgarrättsorganisationer. Dem bordeutrikesministern ha läst.Det är bra att svarade på min frågahur man ser på det jag tog upp. Det är faktisktbiståndspengar, svenska folkets pengar, som ges tillde olika förtryckarregimerna. Jag hoppas vi får stödför våra motioner i denna fråga när de kommer uppi biståndsdebatten om någon månad.Anf. 13 Utrikesminister ():Herr talman! Jag begärde ordet för ett särskiltinlägg med anledning av inlägg. Jagvill klargöra för varför jag någotviftade med handen.Jag måste faktiskt få här i kammaren ställa frågan:Var är varsamheten och noggrannheten hosSocialdemokraternas utrikespolitiske talesman?Citerade en hemlig depesch från vårambassad i ?Vidare vill jag säga några om . Jag varden första utrikesminister som besökte efterdet att hade förklarat sig självständigtvid . Vi har övervägt attupprätta en ambassad i , men vi måste låtaKiev gå före. Vi har budgetmässiga restriktioner.Vi har inbjudit till tvåÖstersjökonferenser för att dra in Vitryssland iÖstersjösamarbetet och för att kunna hjälpaVitryssland när det gäller brottsförebyggandeverksamhet, illegal flyktingtrafik osv. Vi har gettbistånd via för strålskyddssanering. Jag troratt redan på tid vidUtrikesdepartementet lämnade bistånd efterTjernobylolyckan. Vi försöker alltså aktivt att fåmed i grannskapssamarbetet. Tack,herr talman!Anf. 14 () replik:Herr talman! Jag noterar att utrikesministern intevill svara på frågan om . Jag kanmed beklagande konstatera att det inte finns någonvilja till att vi skall gå in i FN:s säkerhetsråd.När det gäller depescher från UD gällerdiskussionen om man får citera eller inte. Jagciterade naturligtvis inte ordagrant. Men därframgår med all tydlighet att det är samma budskapfrån nästan alla kommentatorer utom moderateroch , nämligen att chockterapi ärnågonting förkastligt eftersom det är grogrund tillgammelkommunister och högerextremister iRyssland och kan leda in i kaos.Den enda vägen gick inte i . Den enda vägengår inte heller i . Den enda vägen var junågonting som Ho och . Jag förstår inte varför Moderaternaär så intresserad och envisa.Anf. 15 Utrikesminister ():Herr talman! Diskussion eller inte, men iutrikespolitiken gäller noggrannhet och varsamhet.Jag tycker inte att visade det.Jag är väl medveten om att man i riksdagfår ställa samma fråga hur som helst.Det är utrikesministerns plikt att svara på dennafråga hur som helst. Därför svararjag: Ja, vill försöka bli medlem isäkerhetsrådet. Vi har för avsikt att verka för att blimedlem så fort som möjligt. Detta svar har jag getttill ett antal gånger tidigare, och detgör jag nu igen.Anf. 16 ():tHerr talman! Nästan en tredjedel av mänsklighetenbor i länder som genomgår ett omfattandesystemskifte. Hela den euroasiatiska kontinenten,från i öster till i väster, genomgården kanske största omvälvningen någonsin ifredstid.Det handlar om en övergång från socialism ochplanstyrning till kapitalism och marknadsekonomi.Privatisering och avreglering är de centralaförändringsinstrumenten.Förändringen pågår i olika takt. I harsystemskiftet pågått i över ett decennium.Framstegen är tydliga. På andra håll ärförändringarna små, och på vissa håll kan bakslagnoteras.Ofta går demokrati och marknadsekonomi hand ihand. Fria människor kräver en fri ekonomi ochvice versa. Men i och och på någraandra ställen ser vi inte någon sådan utveckling.Inger kommer för räkning attta upp diskussionen om mänskliga rättigheter ochdemokrati.Förändringens vind blåser kraftigt över stora delarav u-världen. Tidigast och tydligast har det varit iStillahavsasien. Där har snabb ekonomiskutveckling och snabb minskning av fattigdom blivitdet normala.I pågår i många länder, frånArgentina i söder till i norr, en omfattandeavreglering och privatisering.Också i börjar nu förändringar märkas.Indien, som så länge stagnerade i sin egenartadeblandning av feodalism och socialism, börjar nuröra på sig. Frigörelseprocessen har påbörjats.Tillväxten ökar. Det ger hopp för framtiden i detområde där fortfarande den största absolutafattigdomen finns koncentrerad.Klyftan mellan industrivärlden och blirmindre intressant. Det uppstår nu i stället en nyklyfta mellan de som slår in på en snabbtillväxt och effektiv fattigdomsbekämpning och deu-länder som kvarblir i fattigdom och misär.Ungefär var femte människa på jorden, betydligtöver 1 000 miljoner, beräknas leva under absolutfattigdom. Den hårda brutala vardagen innebär inte har mat för dagen för sig själv och sinanärmaste.Det är för deras skull som det är så viktigt medkraftig tillväxt och snabba systemskiften. De kaninte vänta på långsamma och tröga förändringar.Också vi i kan bidra. När vi privatiserar ochavreglerar skickar vi en viktig signal till u-länderna.I utvecklade industriländer skapar monopolineffektivitet och minskat välstånd. I fattiga är det ofta skillnaden mellan svält ochöverlevnad.GATT-överenskommelsen kommer att få enenormt stor betydelse för möjlighet tillkraftig tillväxt och snabb minskning avfattigdomen. Möjligheten till handelsutbyte bådemed varandra och med de utveckladeindustriländerna är helt avgörande.Vi känner inget exempel på något land som förmåtthäva sig ur fattigdomen genom isoleringen. Inte ensväldiga länder som och klarade av attisolera sig från omvärlden. Att delta i deninternationella frihandeln är en absolutnödvändighet för alla.Därför är det också nödvändigt för oss i attöppna våra gränser. Vårt medlemskap i deneuropeiska unionen skulle härvidlag innebära ettframsteg. har ju inte precis varit ettland som har varit särskilt öppet för handelsutbytemed de fattigaste länderna.Herr talman! I vårt närområde öster och söder omÖstersjön sker också dramatiska förändringar.Proletariatets diktatur har avvecklats och ersattsmed demokrati, om än bräcklig i många fall.Det ekonomiska och sociala systemet befinner sigunder stark omvandling. När folken fick bestämmasjälva ville de inte behålla socialismen utan deföredrog marknadsekonomi.Att införa demokrati kan gå fort. Det handlar omen process som i harräknats snarare i månader än i år.Att byta ekonomiskt och socialt system tarbetydligt , 5--eller t.o.m. längre ärnog mer realistiskt.Det handlar inte bara om att bryta uppkommandoekonomins orderlinjer, om att bryta neroch omorganisera resursförstörande verksamheteri stor omfattning.Det handlar i lika stor utsträckning om enmentalitetsförändring. Det personliga ansvaret ochinitiativet skall återupprättas, där ansvar ochinitiativ inte bara undertryckts utan t.o.m.bokstavligt talat tidigare kunnat vara förenat medlivsfara.Skall förändringar gå fort eller långsamt? Är detchockterapi eller snigelfart som gäller?Vi börjar nu se erfarenheterna från olikasystemskiften. I , som var först i spåret, hardet nu pågått ett systemskifte . I Rysslandhar det pågått ett , och i vissa länder har detknappast påbörjats något systemskifte alls. Etttydligt mönster börjar att växa fram.De länder som har valt en snabb reformväg harockså sett snabbare framsteg. Påfrestningen förbefolkningen, inte minst för alla dem som leverunder en oerhörd fattigdom mätt med västligamått, har blivit mindre.Tydligast ser vi detta i . Där myntadesbegreppet chockterapi när dåvarandefinansministern inledde sitt radikalasystemskifte på nyåret 1990.Förra året, dvs. , var mestsnabbväxande land med en officiell tillväxt på5 % -- i praktiken säkert mycket mer.Om politiken inte ändras kan komma in i enutveckling av snabb -- ja, t.o.m. mycket snabb --tillväxt, kanske på ostasiatiska nivåer.Systemskiftet har också gått särskilt snabbt iTjeckien och i . Även i dessa båda länderbörjar nu tillväxten ta fart.I andra änden på spektrum finns de länder som harhaft mycket blygsamma förändringar. ochRumänien är exempel på detta. Följden har ocksåblivit att befolkningen kvarstannar i fattigdom.I den socialdemokratiska partimotionen omÖsteuropa förs ett mycket grumligt resonemang omreformtakten. Man får intrycket attsocialdemokraterna inte är särskilt angelägna omatt folken i snabbt skallkomma ur sina förödande ekonomiska och socialasystem.Man frågar sig: Är det modell somsocialdemokraterna förespråkar? Vad har manemot den polska erfarenheten? Inser man inte attmänniskor måste se ett slut på bevärligheterna ochbörja hoppas för framtiden?Ibland görs det gällande att det behövs störresociala satsningar i . Feletär att det görs stora sociala satsningar, och att degörs på ett alldeles fel sätt.I ett socialistiskt system sker satsningar påmänniskors trygghet genom stora stöd ellerkrediter till ineffektiva arbetsplatser. De kan inteläggas ner därför att människors hela försörjningoch trygghet är knutna till dessa. Därför fortsättermånga miljöförstörande och slösaktigaverksamheter med stora statliga stöd.I ett kapitalistiskt samhälle ges det sociala stödetdirekt till individen. Socialförsäkringar är dethuvudsakliga sätt varpå vi hjälper människor somhar det svårt. Ineffektiva verksamheter läggs nermedan människor skyddas.Omläggningen av de sociala skyddsnäten är enviktig del i systemförändringen. Det gamlasystemet med sin låga standard och ofta heltundermåliga sociala nivå måste bytas ut mot vårtvästliga tänkande.Begreppet social marknadsekonomi lanserades närvästra 1948 genomförde sin chockterapioch det tyska undret skapades. Det skedde då motett mycket starkt motstånd från den tyskasocialdemokratin.Även då var penningstabiliteten en nödvändigförutsättning för framgången. Inledningsvis blevdet stora protester. Många befarade väldiga socialakonsekvenser. Men framgångarna blev enorma. Detyska socialdemokraterna fick också 1959 ge sig isitt Bad Godesberg-program.Arvet från , ofta kallat socialmarknadsekonomi, var en del i dåtidenschockterapi.Privatiseringar och avregleringar behöverkombineras med ett någorlunda fast och stabiltpenningvärde. Det är på den här punkten somutvecklingen i harbrustit.Den centralbank som lydde under Högsta sovjetvägrade att föra en rimlig penningpolitik. I ställetlät den sedelpressarna gå för att på den vägensubventionera värdelös verksamhet.Verkligheten visar vem som har rätt. De snabbareformernas väg har varit väsentligthumanare än ett långsamt och utdragetsystemskifte.Herr talman! Låt mig avslutningsvis säga något omvår säkerhetsordning.En viktig uppgift för vår generation är att bygga eneuropeisk freds- och säkerhetsordning till de småfolkens skydd och till hela kontinentens frihet ochstabilitet.Vad vi nu absolut inte vill se är att mellankrigstidensordning återuppstår, då små länder lätt blevberoende av mäktiga grannar och föreställningenom inflytelsezoner växte fram.Västeuropa utgör en stabil och trygg enhet, inteminst genom den europeiska unionen och den inremarknaden. Problemen finns öster därom.ånga av de nya demokratierna i Central- ochÖsteuropa känner sig osäkra. De har ännu ingenfast anknytning till Västeuropa.Samtidigt är det viktigt att sträva efter att bygga deneuorpeiska säkerheten med och inte mot Ryssland.Ett demokratiskt och välmående somlever i fred med sina grannar är naturligtvis ett målför denna strävan.Att både skänka säkerhet och trygghet till desäkerhetspolitiskt hemlösa länderna i Central- ochÖsteuropa och bygga denna säkerhetmed och inte mot är uppgiften, och dennaekvation är inte alldeles lätt. NATO:s förslag till''partnership for peace'' är ett försök att lösa denuppgiften. Vi bör också välkomna detta NATO:serbjudande till oss.Att involvera i ett förtroendefulltgemensamt säkerhetsarbete kan kanske verkakonstigt i när mörka krafter dyker upp på denryska politiska scenen.