prot · GH09114 · 1994-05-31 00:00:00 — fortsätta våradiskussioner om hur vi skall kunna lösa den härfrågan.Anf. 44 Kulturminister ():Fru talman! Är det inte så att är ledamot av ? Det är judär som den yttersta praxisen fastställs. Det är enomväg att gå via , om att inte tar hänsyn tilllagstiftningen och förarbetena i den.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1993/94:522 om massafabrikeni OlshammarAnf. 45 Miljöminister ():Fru talman! har frågat om ochnär jag tänker vidta åtgärder för att ettmiljöskyddsärende angåendeverksamheten vid Aspa Bruk i Olshammar snarastskall komma till ett avgörande.Frågans formulering antyder att ett visst ärendeskulle ha blivit liggande i väntan på prövning i elvaårs tid. Så är alls inte fallet. har tvärtomsåväl som regeringen vid ettflertal tillfällen prövat frågor om tillstånd ochvillkor för verksamheten vid bruket.Det nu aktuella ärendet för Aspa Bruk haröverklagats från förmiljöskydd till regeringen. Ärendet kom in tillregeringskansliet och är för närvarandeföremål för beredning. Som välvet är jag förhindrad att föregripa regeringenskommande prövning.Anf. 46 ():Fru talman! Jag ber att få tacka miljöministern försvaret på min fråga.Jag har inte påstått att ärendet skulle ha legat i elvaår hos regeringen utan att ha blivit behandlat. Jaghar till miljöministern översänt en sammanställningöver de 33 gånger som ärendet har varit föremål förbehandling. Det har varit uppe påregeringssammanträde och fem gånger iKoncessionsnämnden. Mönstret är detsamma,nämligen att det begärs in nya handlingar, att detfattas beslut och att beslutet överklagas.Företagets vd har sagt tillmig att man inte har mera handlingar att sända in,att man har anlitat de främsta miljöexperterna, somhar gjort olika utredningar, men att det nu inte finnsmer att göra.Jag hade åtminstone trott att miljöministern skulletycka att det har gått så att ett beslut numåste fattas. Jag begär inte att miljöministern skallavgöra beslutet. Det är de handlingar som ligger tillgrund för ärendet som skall vara avgörande.Man kan tänka sig hur det är för en industri sommåste driva sin verksamhet på dispens ochinte får ett besked. Vi skall då komma ihåg attMunksjö AB nog tillhör dem som har ålagts destörsta miljökraven bland massaindustrier i världenoch som också har uppfyllt kraven. Både deanställda och företagsledningen är väl medvetnaom hur värdefullt det är att man skyddar Vätternsom rekreationsområde, inte bara för dem självautan också för människor i framtiden.Jag vill ändå fråga hur miljöministern anser att dethär ärendet skall handläggas. Skall man hålla innan man är färdig och kan fatta beslut?Anf. 47 Miljöminister ():Fru talman! Jag tycker att det är en i högsta gradberättigad frågeställning. Jag vill dock ge litet avbakgrunden till varför systemet fungerar på det härsättet. Ärendet har behandlats under fleraregeringar, så vi kan vara ganska avspända i vårdiskussion.Koncessionsnämnden skall vid prövning avansökan tillämpa miljöskyddslagen. Lagen syftartill att skydda miljön mot förorenande utsläpp ochandra störningar. Utgångspunkten för lagen är attden som utövar miljöfarlig verksamhet skall vidtade åtgärder som är tekniskt och ekonomisktmöjliga och dessutom är miljömässigt motiverade.Det är självklart att kraven ställs speciellt högt idetta fall, eftersom det handlar om , som ären insjö och är särskilt känslig. Kraven fastställsindividuellt för varje anläggning, och det äromständigheterna i det enskilda fallet som äravgörande för hur kravnivån bestäms.Den bästa tillgängliga tekniken i ellerutomlands skall användas. Det är väl därför manhar undersökt så mycket som möjligt, för attkomma fram till vad som är bästa tillgängliga teknikvid varje tidpunkt. Det här förändras ju över tiden.Avsikten är att teknikens landvinningar från tid tillannan skall utnyttjas vid ändringar i villkoren förverksamheten. Lagen lägger ett stortutredningsansvar på bolaget.Frågan är då om detta är fullföljt. Jag vill slutligenkonstatera att resultat har uppnåtts. Dynamiken ärbetydande på ett sådant här område. Det visar sigatt den bästa tillgängliga tekniken har förändratsöver tiden, och de utredningskrav som har ställtsoch som är mer eller mindre preciserade har ocksåvisat sig vara framgångsrika. är inte vilkenrecipient som helst, utan en sjö som är särskiltkänslig.Då kan vi titta på vad man har uppnått. Bara från1988 har utsläppen av kloreradeämnen minskat från till ca per tonmassa. Det är en av förutsättningarna och ett avsträvandena med lagen och hanteringen, och härhar vi uppnått resultat. Men måstedetta ärendes behandling avslutas.Anf. 48 ():Fru talman! måste detta ta slut, sadeministern. Det tycker också jag. Jag anklagar ävenden socialdemokratiska regeringen. Manbehandlade detta ärende . har det snartgått -- det senasteriksdagsbeslutet fattades 1991. Och det har ännuinte hänt någonting under den härregeringsperioden, annat än att man har begärt innya uppgifter. Det är klart att det då blir nyaöverklaganden. Så kan ett sådant här ärende pågåpraktiskt taget hur länge som helst.Visserligen kan man komma fram tillandra lösningar, men man borde ändå tänka på demänniskor som jobbar under dessa förhållandenoch inte får något slutgiltigt besked.Det är stora investeringar på gång iOlshammarsfabriken, men man vågar integenomföra dem, trots att det just nu är lämpligt attsätta i gång sysselsättningen, bygga ut, bygga omoch effektivisera företaget. Det är detta som är detstora problemet.Anf. 49 Miljöminister ():Fru talman! Jag vill bara nämna att det senasteregeringsbeslutet i det här ärendet fattades av denförra regeringen dagarna efter det förra valet, den20 , enligt den förteckning somHåkan har lämnat in. Det är alltså förstnu, , som vi i denna regering efter en delomgångar och utredningskrav har fått ta del avärendet.Jag vill inte utlova något exakt datum -- det kanman inte göra i den här typen ärenden -- men vi harsjälvfallet ingen anledning att förhala det. Vi tyckeratt bruksföretaget i fråga har uppnått väldigt viktigaresultat , som jag medgerhar varit lång.Anf. 50 ():Fru talman! i jordbruksutskottet kanjag miljölagstiftningen ganska väl. Jag vet att mankan ge tillstånd med ett förbehåll om att man kangå in och ändra tillståndet om det kommer fram nyteknik till rimliga kostnader. Det hade varit bättreän att bara använda sig av koncession.Även om det var den förra regeringen som fattadebeslutet har det ändå inte hänt någonting. Så mankan ju inte säga att den här regeringen är särskilthandlingskraftig när det gäller den här frågan. Menjag hoppas att miljöministern nu tar itu med fråganpå allvar och att vi får ett beslut.Anf. 51 Miljöminister ():Fru talman! Bara en liten notering: Vi har alltsåinte haft ärendet uppe till behandling förrän nuunder den senaste månaden, det vill jag återigenunderstryka. Vi kan naturligtvis inte uppvisa någonhandlingskraft förrän vi har ett ärende attbehandla.Som vi båda vet att om en miljöfarlig verksamhetbedöms vara tillåtlig, men det råder osäkerhet omde miljömässiga störningarna, kan frågan omvillkoren för ett eller flera utsläpp utfärdas påprövotid. Det innebär att frågan kan hanteras litetmera flexibelt.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1993/94:524 ommiljösituationen i ÖresundAnf. 52 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig vilkainitiativ jag nu är beredd att ta för att komma tillrätta med de allvarliga problem som präglarmiljösituationen i Öresund.Låt mig börja med att kommentera påståendenaom att kontrollen av vattenmiljön i ärsynnerligen bristfällig. Jag delar inte dennauppfattning. är föremål för ett omfattandemätprogram. ,och som danskamyndigheter gör mätningar i av bl.a.syrgas, salthalt, närsalter och plankton.Vad gäller syrehalten i varierar den mellanolika år och under vissa perioder har låga syrehalteruppmätts i djupområdena i , vilket berorbåde på naturliga variationer och påavrinning av närsalter från och Sverigesamt på inströmning av bottenvatten från Nordsjönmed högt närsaltinnehåll.Det har vidtagits ett flertal åtgärder för att minskanärsalttillförseln till haven. Utsläppen har minskatkraftigt men effekterna av dessa åtgärder är möjligaatt avläsa först . Jag kan som exempel pååtgärder nämna de internationella åtagandena förÖstersjön och som också gäller Danmarkdär länderna utfäster sig att reduceranärsaltutsläppen . Det finns också ettdirekt och nära samarbete mellan kommuner påbägge sidor av sundet samt mellan länsstyrelser ochcentrala myndigheter vad gäller miljö.Jag tycker att det är viktigt att följa upp fastställdamål. Det är min avsikt att ge iuppdrag att bedöma om ytterligare åtgärder behövsför att uppnå målen.Anf. 53 ():Fru talman! Jag ber att få tacka miljöministern försvaret på frågan.Det enorma intresse som har fokuserats kring denföreslagna och omdiskuterade förbindelsen överÖresund och de många regeringsturerna kringdenna förbindelse har undanskymt de stora skadorredan pågående verksamheter inom jordbruket ochindustrin har åsamkat vattenmiljö.För detta bär naturligtvis den sittande regeringenoch inte minst dess miljöminister ett stort ansvar.Särskilt stort blir ansvaret när problembilden ärtydlig och när det tillgängliga beslutsunderlaget vadgäller miljöförbättrande åtgärder är synnerligenomfattande och konkret.I breder ett ökenliknande landskap ut sigpå sina ställen. Oacceptabelt höga halter avtungmetaller och organiska miljögifter haruppmätts i bottensedimenten. vräks över8 kväve och fosfor ut i Öresund.Den specifika belastningen av näringsämnen ärstörre i än i närliggandefarvatten. De förhöjda närsaltshalterna orsakasdärtill i mycket hög grad av lokala källor såsomvattendragstransporter från jordbruket ochindustriutsläpp.Vattenkontrollen utförs av förorenarna själva,vilket har lett till mycket stark kritik från bl.a.Malmös, och Helsingborgskommuner. De har helt underkänt det nyligenföreslagna kontrollprogrammet.Eftersom det finns förslag till åtgärder framlagda aven mycket gedigen utredning, , är det av stort intresse att få vetavilka åtgärder miljöministern tänker vidta medanledning av de förslag som tar fasta på att detbehövs en annan organisation, bl.a. ett Skåneshavsvärn. Varför har ingenting gjorts åt dessaförslag? När tänker ta itu meddessa problem?Anf. 54 Miljöminister ():Fru talman! tangerar ett av deväsentligaste problemen för den här regionen. Hankonstaterar indirekt att marginalerna är mycketsmå i denna del av och i somhelhet. Det är ju det som är bakgrunden till att vimed utomordentlig noggrannhet granskarbroprojektet. Det går inte att lyfta bort detta ursammanhanget. Det handlar ju om hur mycket detär möjligt att ytterligare belasta miljön med i dennadel av och av . Detta är vårtgemensamma ansvar.Det är det som är bakgrunden till att varjenoggrann prövning av vattengenomströmning, avsalt- och syrehalter och av annat som har medsedimentspill och muddringar att göra självfalletmåste tas på största allvar. Därmed har jag svaratpå den fråga som avslutademed. Om ytterligare åtgärder behövs för att uppnåmålen är jag beredd att ge ettsådant uppdrag. Det är inte korrekt att säga att detär förorenarna själva som genomför kontroller.Naturvårdsverket är inte någon förorenare utan detär i hög grad den övervakande myndighet somstatsmakterna använder sig av för att det skall bli såkorrekta och oväldiga resultat som över huvudtaget är möjliga.Därutöver har den tagit initiativtill två olika utredningar som skall görastillsammans med . Den ena utredningenskall utarbeta ett gemensamt regionaltmiljöprogram. Tyvärr har danskarna gjort dettaavhängigt av att det blir ett ja till bron. Därför hardenna utredning inte kunnat sättas i gång.Den andra utredningen gäller de bekantakolverkens utsläpp i regionen ochBarsebäcksverkets framtid.Anf. 55 ():Fru talman! Vi behöver inte diskutera bron här,eftersom vi har precis samma uppfattning. Jag harenergiskt försökt att förhindra bron och i ställetarbetat för en annan lösning. handlar det om deproblem som finns.Den tidigare socialdemokratiska regeringenutfärdade med stöd av miljöskyddslagen 8 § agenerella föreskrifter till skydd för särskiltföroreningskänsliga vattenområden. Sedanutvidgades dessa bestämmelser till att omfatta intebara vatten utan också luft.I en proposition som den socialdemokratiskaregeringen lade fram 1987/88 pekade man just påvästra med bl.a. och Öresundsom särskilt föroreningskänsliga. Det finns nu ettunderlag som har gått på remiss, i vilket det ingårkonkreta förslag om bl.a. marinreservat. Min frågatill är då: Varför har ingentinggjorts för att genomföra åtministonenågot av dessa förslag?Det måste ändå vara en relevant fråga, och jag berOlof att besvara den.Anf. 56 Miljöminister ():Fru talman! Det handlar om att se helheten.Åtgärder är vidtagna, även om de inte alltid ärbaserade på just den utredning som BengtSilfverstrand nämner. Det vidtas ständigtmiljöåtgärder inom den här aktuella regionen.Jag avslutade mitt svar genom att säga att om detbehövs ytterligare åtgärder för att nå de mål som äruppsatta, kommer åtgärder att vidtas. Jag har ocksåsagt att i så fall kommer att få detuppdraget.Anf. 57 ():Fru talman! Det var inget svar på frågan varföringenting har gjorts åt Miljödelegation VästraSkånes mycket konkreta förslag. I harman ett kontrollprogram som är fem gånger såomfattande som dessa nätprogram.Olof påstår att det görs mycket och attförhållandena är relativt tillfredsställande. Jag kanbara peka på de färska remissvar som trekommuner har avgivit med anledning av dekontrollprogram som genomför. ''Detkontrollprogam som ÖVF föreslagit är heltotillräckligt för att spegla miljöförändringar i vårtdynamiska '', säger iHelsingborg. ''Det samordnade programmet harsnarast utgjort ett hinder för nödvändig kontroll avverksamheten än hjälp'', säger iLandskrona. ''bör inte fatta beslutom att genomföra programmet. I stället bör ettsamråds- och utredningsarbete påbörjas för attuppnå en helhetslösning på all marinkontrollverksamhet i '', säger man.Detta bör känna till. Vadföranleder det för åtgärder att de tungaundersökningsorgan som finns inte klarar av sinauppgifter?Anf. 58 Miljöminister ():Fru talman! Jag har redan svarat på frågan. Jagkonstaterar att frågan skall ses i sitt sammanhangmed . Vi har två stora arbeten i gångparallellt med som gäller hela detregionala miljöprogrammet för Öresundsregionen.Det handlar om utsläppen till luft från de koleldadekraftverken på den danska sidan.I båda de här fallen har regeringen tagit initiativ.Det är grundläggande saker. Det är inte fråga omatt mäta mera eller inte. Det handlar om att angripaproblemen vid källan och att göra det gemensamtnordiska grannar emellan. Den uppgiften är stor,och den har vi tagit itu med.Det andra är att de mål som satts upp tidigare --som jag utgår från att också ärmedveten om -- skall naturligtvis kontrolleras.Detta är jag beredd att göra. ärdet organ om skall göra det.Anf. 59 ():Fru talman! säger att det inte ärfråga om att mäta mera. Han har alltså endiametralt annan uppfattning är de experter som nuhar reagerat mot bristerna. De säger nämligen attett av problemen är att det är för få mätstationer iområdet och att de inte är relevanta. De ligger inteutanför de stora utsläppspunkterna vid de stora ochförorenande industrianläggningarna, bl.a. Supra iLandskrona. Det är ett märkligt påstående avmiljöministern.Naturvårdsverket svarar på ett brev avfrivilligorganisationerna och Öresundsfonden först1994. Man säger: Fr.o.m. /96kommer länen att finansiera regionalmiljöförvaltning via statsbudgeten.Då är min fråga till : Kommer manatt avsätta ökade resurser för att klara dennagrannlaga uppgift? Tänker , om hanfår fortsatt förtroende, ta itu med det omfattandeoch seriösa material som Miljödelegation VästraSkåne lade fram och som kom lagom till denborgerliga regeringens tillträde och hamnade påmiljöminister bord?Anf. 60 Miljöminister ():Fru talman! Jag kommer att göra allt som står i minmakt för att förbättra och skydda miljön i det härområdet. Det är detta som hela prövningen avbroförbindelsen och koncentrationen av människori en regionen handlar om. Jag trodde att vi varöverens om att ha en kritisk attityd. Det är synd attdet parti som representerar intehar agerat därefter.Det räcker inte med att mäta. Det är åtgärdernasom räknas. Jag har redan i svaret anmält att ommålen inte uppfylls, får i uppdragatt komma med ett förslag om ytterligare åtgärderför att målen skall uppnås.Självklart spelar det mindre roll vad man hittar påi regionen om man förstör miljön genomstora anläggningar med oöverskådligakonsekvenser. Det är därför vi tar litet tid på oss föratt, tillsammans med danskarna, granskamiljöpåverkan i regionen. Också utsläppen fråndanska energianläggningar granskar vitillsammans.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på frågorna 1993/94:530 och 562 omförvaring av kärnbränsleavfallAnf. 61 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen fattat något beslut till stöd för att valetav ort för förvaring av kärnbränsleavfall skall styrasav hänsyn till behovet av sysselsättning.Svaret på frågan är nej. Den frågeställningen harmig veterligen aldrig behandlats vare sig avriksdagen eller av någon regering.Av regeringens beslut medanledning av (SKB) program för forskning och utvecklingangående kärnkraftavfallets behandling ochslutförvaring kan man i stället utläsa att det enbartär säkerhets- och strålskyddsfrågor som skall varaavgörande när beslut om ett slutförvar för använtkärnbränsle och kärnavfall skall fattas.Anf. 62 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret. Det var ettklart och bra besked.En del fattiga kommuner med hög arbetslöshet tarnu initiativ på det här området. ochStorumans kommuner har beslutat att hos SKBansöka om att genomföra en s.k. förstudie irespektive kommun. SKB säger att förstudierna ären del av den första etappen ilokaliseringsprocessen. Man har skrivit ett avtalmed SKB. I avtalet står det bl.a. att kommunenskall utse ordförande i styrgruppen och ireferensgruppen. Det ger intryck av ett blandatbeslutsfattande i dessa frågor. Då är det tämligensannolikt att närings- och sysselsättningsaspekterkommer in i sammanhanget.Då är min fråga: I den här situationen måste det välvara SKB som ytterst bestämmer, om det skulleuppstå oenighet med kommunen?Anf. 63 Miljöminister ():Fru talman! Jag vill inte kommentera det enskildaavtalet. Men det förefaller av och den bild som jag själv också har från SKB:s sida avser att aktivt involverakommunen i ansvaret och beslutsfattandet.SKB har friheten att själv välja metoder för hurman vill ta sitt producentansvar. Det här är faktisktbörjan på det producentansvar som vi i dagdiskuterar i kretsloppssammanhang, så som detformuleras en gång . Jag var själv med dåoch kan konstatera angående friheten att själv sökasig fram när det gäller tekniska metoder och attgöra förundersökningar, dvs. att undersöka olikatänkbara lokaliseringar av slutförvar, att SKB haransvaret. Det är det ansvaret man nu försökerfullfölja i det här fallet.Det här visar dock också en annan sak, som jag vetatt är medveten om, nämligen att detär viktigt man håller på rollerna, att kommunen harmöjlighet att värja sig om kommunen inte ärberedd att ställa upp. Jag är anhängare av ettfortsatt kommunalt veto av bl.a. det här skälet. Detär svårt att stå emot påtryckningar av olika slag.Det är samma problematik vi har när det gällermiljöfarligt avfall och hur det skall hanteras mellanOECD-länder och icke . Den sominte har någonting vill ibland ha pengar för att ta påsig obehaget av att ta emot miljöfarligt avfall.Men det är inte detta som är grunden. I forsknings-och utvecklingsprogrammet har vi klart lagt fast atthanterings- och förvaringsmetod skall handla omsäkerhet och strålskyddsfrågor. Det skall redovisasoch vara avgörande -- ingenting annat. Om manskulle välja lokalisering av förvar efter något slagsfattigdomskriterium, skulle man hamna helt snett.Anf. 64 ():Fru talman! Det är bl.a. detta somKommunförbundets jurister har varit inne på. Desäger att avtalet faktiskt är civilrättsligt bindande.Det innebär att kommunen inte kan ensidigt dra sigur avtalet. Om kommunen häver avtalet kankommunen drabbas av skadeståndsskyldighet,säger jurister. Det är intemöjligt att uttömmande ange vilkaersättningsposter som kan bli aktuella.Här får man intrycket av att SKB redan utövar enpåtryckning på kommunen. Man kan tänka sig atti nästa valperiod kan andra majoritetsförhållandenoch därmed andra uppfattningar uppstå ikommunen när det är väl känt under vilkaförhållanden som slutförvaret skall ske. I ett sådantfall har den nuvarande kommunledningen dragit påsig ett avtal.Jag kan förstå att det kan vara svårt attkommentera den situationen. Men man fåronekligen intrycket att här håller SKB en styrandehand gentemot kommunen.Anf. 65 Miljöminister ():Fru talman! När vi begär att SKB skall kompletterasitt forsknings- och utvecklingsprogram ,skall de redovisa de kriterier och metoder som kanbilda underlag för val av lämpliga platser förslutförvar. Det är regeringsbeslutet. Beslutetfattades i slutet av förra året.Rapporten skall komma in till SKI senast den 1 julii år. Då får vi en diskussion kring valet av kriterier.Det är viktigt. En diskussion bryter uppmeningsfullheten i varje civilrättsligt bindandeavtal -- om avtalet inte stämmer med deförhållanden som finns i den kommun som avtalethar slutits med.Anf. 66 ():Fru talman! Det är naturligtvis med stort intresse viser fram emot vad rapporten kommer att innehålla.Det kanske också bör påpekas att avtalet harträffats utan att grannkommunerna har varitinblandade. Eftersom kommunen ligger i inlandetmåste transporten av avfallet gå genomgrannkommunerna. Det måste vidare skeomlastningar i hamnar som ligger i andrakommuner. Detta faktum pekar på att det bordefinnas ett centralt ansvar för hur undersökningenoch förstudierna fördelas och går till. Alla parterskall kunna komma in med synpunkter innan enlösning drivs igenom som kanske visar sig vara istrid med folkopinionen och där andra hänsyn änsäkerhet kan ha spelat in.Anf. 67 Miljöminister ():Fru talman! Det råder inget tvivel om att ansvaretför de slutliga besluten är placerat centralt. Det ärStatens kärnkraftsinspektion, Strålskyddsinstitutetoch i sista hand regeringen som har beslutanderätti sådana sammanhang. Även kannaturligtvis komma in i bilden i fråga om hurregeringen skall hantera frågan. Det råder ingettvivel om var, , beslutskapaciteten finns i ettsådant avgörande. Däremot är SKB skyldigt attbereda ärendet på vägen fram.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1993/94:542 om ekonomiskastyrmedel i miljöpolitikenAnf. 68 Miljöminister ():Fru talman! har frågat mig om dennuvarande regeringen kommer att lägga framnågon proposition med konkreta förslag till ökadanvändning av ekonomiska styrmedel sommiljöskatter/avgifter.Berndt påstår att regeringen inte har varitsärskilt aktiv för att utveckla och öka användningenav ekonomiska styrmedel.I kompletteringspropositionen lades ien särskild bilaga fram ''En samlad strategi för ökadanvändning av ekonomiska styrmedel imiljöpolitiken''.I senaste budgetpropositionen skrevs åter enseparat bilaga, Uthållig utveckling, om vikten av enhållbar ekologisk utveckling ur ett ekonomisktperspektiv.Till de ekonomisk--politiska målen har lagts attmiljöskulden inte får öka.Genom sitt arbete med analys av hur miljöhänsynkan och bör integreras i den ekonomiska politikenhar regeringen lagt grunden för ett nytt tänkande imiljöpolitiken och den ekonomiska politiken. Idetta syfte har ochKonjunkturinstitutet fått i uppdrag att utveckla ettsystem för gröna räkenskaper.Jag vill också nämna det beslut om direktiv till enkommitté som skall utreda förutsättningarna för attlägga förslag till en ökad miljörelatering avskattesystemet.