prot · GH09103 · 1994-05-05 00:00:00 — För alla hästintresserade i vårt landbör det vara en glädjens dag . Genomregeringens proposition 1993/94:157,utbildningsutskottets enhälliga betänkande1993/94:UbU9 och kommande beslutges nu ett definitivt klartecken för startandet avhippologernas egen högskola.Låt mig här understryka den enighet som rått iutbildningsutskottet, såväl vid behandlingen avregeringens proposition som vid tidigarebehandling av en socialdemokratiskmotion om utbildningen på hästhållningensområde.Hästhållningen har gamla traditioner i vårt land. Ibörjan av fanns det ca 700 000 hästar somsysselsattes i jord- och skogsbruket men även iarmén. Genom arméns avhästning ochmekaniseringen av jordbruket och skogsbruketdecimerades hästantalet mycket kraftigt. I börjanav fanns bara ca 82 000 hästar kvar.Samtidigt försvann mycket av den kunskap omhästen som fanns inom jordbruket och armén.I dag finns mellan 180 000 och 200 000 hästar. Fördessa behövs en foderproduktion från drygt 180 000ha jordbruksmark. Det motsvarar avjordbruksarealen. Hästen bidrar därmed till atthålla landskapet öppet på ett fint sätt.Inom hästhållningen sysselsätts ungefär 7 000personer på heltid och ungefär 25 000 personer pådeltid. Ridsporten är näst störstaungdomsidrott och den största idrotten för flickor.Som jag redan har nämnt försvann mycket av denkunskap om hästar som fanns tidigare. För att rättkunna sköta och utveckla ett värdefullthästmaterial fordras en gedigen utbildning. Fråndjurskyddssynpunkt är det viktigt att de som sysslarmed hästar har ordentliga kunskaper för att djureninte skall fara illa. För att utbilda alla de ungdomarsom vill lära sig att rida och köra behövskvalificerade lärarkrafter till de många ridskolornai vårt land.Utbildningen inom hästområdet bedrivs inomgymnasieskolans naturbruksprogram. Dennautbildning finns vid ett tjugotalnaturbruksgymnasier. Därutöver finns utbildningvid ett antal stiftelse- eller föreningsägda friståendeskolor. En tvåårig stallchefsutbildning finns vidSveriges Avels- och hästsportcentrum i iSkåne. Dessutom finns utbildning vid StrömsholmsRid- och körskola i och vid WångensHäst- och utbildningscentrum i Jämtland.En del av dessa utbildningar bedrivs sompåbyggnadsutbildningar. Det innebär attinterkommunal ersättning skall betalas avrespektive kommun. Någon skyldighet att betalafinns dock ej. Det har skapat orättvisa mellansökande elever beroende på vilken kommun dekommer ifrån. Genom högskoleutbildningenskapas villkor som är likvärdiga med andrahögskolestuderandes. Detta måste uppfattas sompositivt.Sveriges kommer att varahuvudman för den nya utbildningen, som blirtvåårig. Genom knytningen tillLantbruksuniversitetet kan kvaliteten på denteoretiska undervisningen höjas som manfår en viktig forskningsanknytning. Fullt utbyggdskall utbildningen omfatta 130 studenter eller 65studenter per årskurs. Det finns möjlighet att väljamellan arbetsledande och pedagogisk utbildning. Ioch med den nya högskoleutbildningen läggs fleraav de nuvarande utbildningarna ned.I utskottets betänkande behandlas ett antalmotioner där främst den nya utbildningenslokalisering tas upp. I flera av motionerna vill manatt högskoleutbildning även skall bedrivas vidWången. Utskottet finner dock inte anledning attuttala sig i frågan om lokaliseringen. Det börankomma på att avgöra varhögskoleutbildningen skall bedrivas.En viktig förutsättning för att högskoleutbildningenskulle kunna starta var atthästsporten genom en långsiktigt bindandeöverenskommelse deltog i finansieringen medhalva beloppet av den beräknade kostnaden på 25miljoner kronor.Genom en positiv samverkan mellan staten ochhästsportens olika organisationer kan det nu skapasgoda förutsättningar för en framgångsrik svenskhästavel och hästsport som stora grupperridintresserade kan få en bättre utbildning.Herr talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillhemställan i sin helhet.Anf. 39 ():Herr talman! Även jag vill yrka bifall till utskottetshemställan. Precis som sade, är vi heltöverens. Kanske finns det skäl att ocksåbetona frågor där vi är överens. Detta är ett sådantärende, och det har funnits med på dagordningenunder ganska lång tid.Det är resultatet av ett arbete som startades underUlf Lönnqvists tid i . Detär kanske inte så konstigt att det var just han somsatte i gång arbetet. Han hade ju -- och harnaturligtvis fortfarande -- ett stort intresse föridrottsfrågor.Den här frågan hänger framför allt ihop medflickors möjligheter att utöva en idrott som såmånga av dem vill utöva.Det här drar nya grupper till en miljö med hästar,och det understryker behovet av en bra utbildning.Detta rör framför allt flickor. Organisationerna ochflickorna själva har på många platser ilandet uppvaktat kommunala församlingar för attkräva ett rättmätigt stöd för sin idrott. Det är klartatt sådana krav kommer från olika förbund.Staten har också ett ansvar för att förse den häridrotten med de ledare som den behöver. Det ärsvårt för idrotten själv att göra det utan något stöd,eftersom idrottsledarutbildningen på detta områdeär mycket kvalificerad. Frågor om djurskydd ochutövande av säkerhet har stor betydelse, liksomkunskap om den natur som både hästar och ryttareär en del av.Bristen på ledare medför ofta att det blir mycketlånga köer för framför allt flickor som vill ägna sigåt sin idrott. Jag ser dagens beslut som ytterligareett steg på vägen mot att jämställa denna typiskaflickidrott med andra idrotter i detta avseende.Jag tycker att det är viktigt att understryka, precissom gjorde, att detta inte bara är enfritids- och idrottspolitisk fråga. Hästaveln harockså stor ekonomisk betydelse för vårt land. Denblir allt viktigare. Det finns anledning att se till attdet finns välutbildade människor som kan den härnäringen. Annars står en massa arbetstillfällen ochstora ekonomiska värden i övrigt på spel. Dethandlar naturligtvis också om renadjurskyddsfrågor.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan iutskottets betänkande.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutLU26 SkuldsaneringslagKammaren biföll utskottets hemställan.LU23 Anslag till kronofogdemyndigheternaMom. 1 (anslag till kronofogdemyndigheterna)1. utskottet2. (m,fp,c,kds)Votering:153 för utskottet137 för res.59 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:112 s, 6 m, 2 fp, 2 c, 1 kds, 18 nyd, 11 v, 1 -För res. :4 s, 62 m, 24 fp, 24 c, 20 kds, 1 nyd, 2 -Frånvarande:22 s, 12 m, 7 fp, 5 c, 5 kds, 4 nyd, 3 v, 1 -(), (), PatrikNorinder (m) och () anmäldeatt de avsett att rösta nej men markerats ha röstatja.Birgitta () anmälde att hon avsett attrösta nej men markerats vara frånvarande.Mom. 2Kammaren biföll utskottets hemställan.SfU16 Bostadstillägg till pensionärerMom. 2 (bostadstilläggets storlek)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (nyd)Votering:274 för utskottet20 för res. 155 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:116 s, 70 m, 27 fp, 26 c, 21 kds, 11 v, 3 -För res. 1:20 nydFrånvarande:22 s, 10 m, 6 fp, 5 c, 5 kds, 3 nyd, 3 v, 1 -Mom. 3 (negativa omfördelningseffekter)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (nyd)Votering:271 för utskottet20 för res. 13 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:116 s, 70 m, 27 fp, 26 c, 21 kds, 8 v, 3 -För res. 1:20 nydAvstod:3 vFrånvarande:22 s, 10 m, 6 fp, 5 c, 5 kds, 3 nyd, 3 v, 1 -Mom. 5 (omräkning av bostadstillägg)1. utskottet2. 2 (s)Votering:166 för utskottet128 för res. 255 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:1 s, 70 m, 27 fp, 26 c, 21 kds, 20 nyd, 1 -För res. 2:115 s, 11 v, 2 -Frånvarande:22 s, 10 m, 6 fp, 5 c, 5 kds, 3 nyd, 3 v, 1 -() anmälde att han avsett attrösta nej men markerats ha röstat ja.Mom. 6 (övergångsbestämmelser)1. utskottet2. 3 (s)Votering:165 för utskottet129 för res. 355 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:70 m, 27 fp, 26 c, 21 kds, 20 nyd, 1 -För res. 3:116 s, 11 v, 2 -Frånvarande:22 s, 10 m, 6 fp, 5 c, 5 kds, 3 nyd, 3 v, 1Mom. 9 (höjt pensionstillskott)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Kammaren biföll utskottets hemställan medacklamation.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SfU22 Tilläggsbudget till statsbudgeten /94Kammaren biföll utskottets hemställan.UbU09 Högskoleutbildning inom hästområdet,m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av förste vice talmannen medgavkammaren att utbildningsutskottets betänkandenUbU16 och UbU17 fick avgöras i ett sammanhangefter avslutad debatt.9 § Vissa högskolefrågorFöredrogsutbildningsutskottets betänkande1993/94:UbU16 Vissa högskolefrågor.Anf. 40 ():Herr talman! Den som söker sig till svensk sjukvårdskall tryggt kunna känna förtroende försjukvårdens personal. Sjukvården skall mötahennes behov. Sjukvårdens personal måste hakompetens för att möta behoven. Därför sägermajoriteten i utbildningsutskottet ett kraftfullt nejtill en särskild samvetsklausul ihögskoleförordningen. Utskottet biträder därmedflera motioner från socialdemokrater, folkpartisteroch vänsterpartister i riksdagen.På senare år har nya krafter mobiliserats för attifrågasätta kvinnans rätt att själv fatta beslut om singraviditet och hennes rätt till en säker abort utfördav kompetent personal med gedigen utbildning.Abortmotståndarna söker sig många vägar. En harvarit våldsamma demonstrationer, där bilder avfoster visats upp och hatet och människoföraktetvarit moralismens meddemonstranter. Inspirationhar man bl.a. kunnat hämta från , där t.o.m.våld mot sjukvårdspersonal som utfört aborterförekommit. Andra har varit mer sofistikerade. Såkan vi se regeringsbeslutet om att i den evigakompromissandans namn ge detköttben som utredningen om en samvetsklausul ihögskoleförordningen är.Genom att säga nej till en samvetsklausul ihögskoleförordningen säkrar attabortsökande kvinnor inte tvingas mötavårdpersonal som tar direkt avstånd från derasbeslut. Vi kan också underlätta för den kvinna somgenomgått en abort att möta samma läkare ellerbarnmorska när hon senare i livet vill fullfölja engraviditet. Ställningstagandet innebär enkraftfull markering av mot de kraftersom vill inskränka den fria aborträtten. För osssocialdemokrater är det ställningstagandetsjälvklart. Kvinnan har rätt att själv avgöra.Erfarenheter från andra länder visar att enrestriktiv abortlagstiftning drabbar lågavlönade ochutsatta kvinnor hårdast.Det är, herr talman, en viktig markeringutskottsmajoriteten gör. I sak är vi också eniga medFolkpartiet liberalerna. Det är beklagligt attpartiet, av hänsyn till det bräckligaregeringsssamarbetet, tvingas att inte delta imajoritetsbeslutet.Herr talman! Fyra socialdemokratiskareservationer tar upp effekterna av det nyaregelverket för högskolan. Vi tvingas krävaanalyser av effekterna av såväl högskoleförordningsom resurstilldelning utifrån ett studentperspektiv.Det har gått undan för utbildningsministern. Såsnabbt har det gått att studenterna glömts bort. Itisdags diskuterade vi de nya antagningsreglerna tillhögskolan med Per . När varje högskolasjälv lägger fast sina kriterier för antagning tillhögskolorna har vi fått ett system där ungdomarfrån flera program på gymnasiet hamnar i kläm.Några högskolor förefaller att sålla hårt blandstudenterna för att få en särskild image avexklusivitet. Andra inför regler som i praktikenutestänger studiebegåvningar från folkhögskolornaifrån de mest attraktiva utbildningslinjerna. Eleverpå omvårdnadsprogrammet tvingas se att de intelängre är behöriga till sjuksköterskeutbildning påvissa högskolor, fast de var lovade det när debörjade gymnasiet. Det finns fler exempel.Det är beklagligt att utskottsmajoriteten tar så lättpå ungdomarnas bekymmer att den inte ens villbiträda kravet på en kartläggning av de lokalaantagningsreglerna.Riksdagen har varit enig om grunderna för det nyaresurstilldelningssystemet, men det hindrar inte attvi måste ta ett gemensamt politiskt ansvar för attfölja effekterna av det. Signaler om attdecentraliserad utbildning kan komma i kläm,liksom att äldre och handikappade elever kanmissgymnnas, måste tas på största allvar. Därför ärdet inte bra att majoriteten tagit avstånd från vårtkrav om en parlamentarisk uppföljning avresurstilldelningen.Högskolorna är så viktiga för samhället att vipolitiker måste ta ansvar. Vi kan inte överlämnasvåra avvägningar till experter. Vi behöver deraskompetens, men vi får aldrig avhända oss ansvaret.Inte minst den oro som kommit från högskolor somhar ansvar för stora glesbygdsområden gör detanmärkningsvärt att centerrepresentanterna iutskottet tiger still.Vi socialdemokrater har tidigare efterlyst bristenpå studentperspektiv när regeringen handläggerhögskolefrågorna. Det gäller inte minsträttssäkerheten. Jag vill ta fram några rader ur denmotion som SSU-aren skrivit:Kanske har rektor fått för mycket makt påstudenternas bekostnad. Det finns farhågor attstudenternas rättssäkerhet kan vara hotad. Hanfortsätter: De studenter som kommer i kläm harsvårt att hävda sig.Vi socialdemokrater menar att man måste taungdomarnas oro på allvar.Herr talman! Det finns ett par frågor i betänkandetdär vi socialdemokrater inte har lämnat särskildareservationer, men där jag ändå vill göra enmarkering.I det första fallet har vi av formella skäl inte kunnatbesluta annorlunda. I det andra fallet vill jag göramarkeringen genom att peka på att utskottet gjorten mycket stark skrivning som det finns anledningatt följa upp i kammaren.I ett särskilt yttrande i anslutning till mom. 19 ibetänkandet tar vi avstånd från regeringens brist påansvar för löntagarfondsmedlen. Den senastetidens debatt har visat hur viktigt det är att stärkapensionsfonderna. Den galopperande statsskuldenutgör ett av de allvarligaste hoten motvälfärdssamhället. har majoriteten låst in tiomiljarder av löntagarfondsmedlen i stiftelser istället för att säkra angelägna forskningsuppgifter istatsbudgeten. Det är allvarligt.Än allvarligare är det förslag regeringen nyligenframlade om att inrätta sju tidigare alls inteprioriterade stiftelser för att till varje pris förbrukalöntagarfondsmedlem.Herr talman! Det är otillständigt att miljarderschckras bort i ett läge med dramatiska brister i deoffentliga finanserna. Jag hoppas att , närdessa stiftelser slutligen behandlas här i kammaren,tar ett kraftfullt avstånd från den nonchalantabehandlingen av samhällsmedel och vågar prövadet förslag till kompromiss somsocialdemokraterna i lagt fram.Det är en viktig markering utskottet gör när viföreslår att regeringen tar initiativ för att stärkatillgången till kompetenta speciallärare.Situationen på både döv-, hörsel- och synområdetär mycket allvarlig. Vi kan inte stå till svars för atthandikappade ungdomar inte får utbildning avbehöriga lärare. Det är allvarligt att så få läraremed grundskollärarbakgrund sökerspeciallärarutbildning. Visst kan man känna litetbesvikelse över den byråkrati som har gjort atthögskolan i har fått vänta så länge påexaminationsrätt för speciallärare.Slutligen, herr talman,grundskollärarutbildningen. Vi beklagar denprestigemässiga bindning den borgerligamajoriteten har till den s.k. Unckelutbildningen.Det var ingen bra signal gavutbildningssamhället när pedagogisk utbildning ochbarnperspektiv inte prioriterades. Kanske är det enhändelse som ser ut som en tanke att majoritetent.o.m. säger nej till en redovisning avUnckelutbildningen. Prestigen och omsorgen omupphovsmannen är tydligen viktigare än omsorgenom att skall ha en modern utbildning.Herr talman! Den socialdemokratiska gruppenmarkerar sitt stöd till utskottets förslag om att säganej till en samvetsklausul i högskoleförordningen.Vi ställer oss bakom samtliga de reservationer vilämnat i utskottet, men för att spara kammarens tidvill jag nu yrka bifall bara till reservationerna 1, 3och 6 i utskottets betänkande.Anf. 41 (nyd):Herr talman! Frågan om samvetsklausul kanförefalla harmlös. För mig var den ganska harmlösnär jag först kom i kontakt med den, men ganskasnabbt började jag ana ugglor i mossen, eller ettspädbarn i vassen, om man nu vill anlägga ettbibliskt perspektiv. Det låter så vackert medsamvete, men när man börjar granska frågan ochtränger bakom den, så upptäcker man dess värrevad jag skulle vilja kalla för mörkerkrafter. Bakomligger alldeles uppenbart ett ganska listigt försökfrån motståndare att komma åt det som i mitt ochNy demokratis tycke är kvinnors självklara rätt attbetämma över sitt liv, sin graviditet och sineventuella abort.Regissör av den här föreställningen kringsamvetsklausulen är, väl maskerade,abortmotståndare. Det är alldeles uppenbart attdet egentligen inte handlar om en samvetsklausul,det handlar om abortmotstånd. kommer frånUppsala, från Livets Ord, och Ja till livet.Herr talman! Ny demokrati håller samvetet i helgdoch mycket högt, men inte så att vi låter det sättasig som domare över andra.Låt mig ta ett exempel. Om samhället utsätter sinamedborgare för tvång skall det självklart finnasmöjlighet att åberopa samvetsnöd. Ett exempel ärvärnplikt. De flesta svenska män är tvingade attgöra värnplikt och det innehär i normalfallet att deskall bära vapen. Men där finns också sedan långtid en självklar rätt för dem som får samvetsnöd attslippa bära vapen. Det finns andra former avsamhällstjänst eller vapenfri tjänst. Det ärsjälvklart att en sådan samvetsnöd skallrespekteras.När det gäller högskoleutbildningar finns inte någotsom helst tvång. Jag väljer min utbildning helt frittutifrån vad jag själv vill. Om jag nu väljer att blibarnmorska eller gynekolog får jag också takonsekvenserna av de valen.Det gäller för oss som en grundläggandeförutsättning att människor måste takonsekvenserna av sina val. Då säger en del att mantvingar dem att inte bli barnmorskor, om de fårsamvetskval för vissa delar av utbildningen. Jag kanfortfarande bli sjuksköterska eller läkare, men omjag väljer att bli just barnmorska eller gynekolog,så ligger det självklart i utbildningen att också läramig de specialområden som ligger i yrket. Attåberopa samvetsnöd för att slippa utbildningenskulle snabbt leda till att utbildningen urartar ochundanröja alla garantier för att det är välutbildadeyrkesmänniskor. Mitt samvete får inte sätta sig tilldoms över andra människor. Man måste kunna litapå att de utbildningar som resulterar i t.ex.legitimation eller olika typer av befogenheter ärkompletta.Det finns ett exempel som tydligt visar vad som kanhända om det finns en samvetsklausul. Manligapräster har, med hävisning till sitt samvete, rätt attförfölja och mobba kvinnliga präster sedan mångaår tillbaka. Min kristna etik och västerländskahumanism tillåter inte sådana s.k.samvetsklausuler.Därför yrkar jag, herr talman, bifall till utskottetshemställan under mom. 7.Jag tänkte också med några ord beröralärarutbildningen. Det är en fråga som Nydemokrati har aktualiserat sedan vi kom in iriksdagen. Vi har drivit den. Frågan har fåttförnyad aktualitet. hade t.o.m.finansminister upptäckt bristerna ochvar djärv nog att säga det många vet: Det är ettproblem att vi har alltför många lärare som intefyller måttet.Frågan om lärarkvalitet är utomordentligt viktig.Tyvärr är den svår att diskutera därför att det finnsmycket starka krafter som inte vill att problemetdiskuteras. Jag har själv fått mycket påtagliga bevisför det. Vi har föreslagit det som vi tycker ärsjälvklart, att eleverna skall ha rätt att betygsättasina lärare, lika väl som lärarna betygsättereleverna. Men detta är dynamit i lärarkretsar.Ett problem är också att icke tillräckligt duktigalärare eller undermåliga lärare själva inte betalarpriset, utan det är eleverna, och i ett längreperspektiv samhället, som får ta konsekvenserna.Lärarna är en nyckelgrupp för framtiden. Därförtycker vi att man måste vidga perspektivet ganskaavsevärt. Att bita sig fast vid en utbildningsväg somgrundskollärarutbildningen som det enda sättet attbli en bra lärare tycker vi är skrämmande. Detviktiga är att den faktiska kompetensen får avgörai stället för utbildningsvägen. Med vårt synsätt finnsdet många vägar till att vara en god lärare. Ju flersom kommer utanför skolvärlden, som alla utom desom jobbar i den märker är en väldigt sluten värld,desto bättre är det. Därför tycker vi att den s.kUnckelutbildningen är utomordentligt bra. Viskulle gärna se många fler vägar och framför allt attkraven att man skall gå en viss utbildningupphävdes. Vi tycker att det är viktigare att ha enviss kompetens.Herr talman! Avslutningsvis yrkar jag bifall till vårreservation 7.Anf. 42 ():Herr talman! Den svenska högskoleverksamhetenbrottas fortfarande med en del grundläggandeproblem. Ett av de problem som har förvärratsunder senare tid är den sociala snedrekryteringentill högre utbildning. Den utvecklingstendens somvi har sett på det här området borde, tycker jag,leda till en ökad oro bland ansvariga politiker.Också de som traditionellt inte tar del avhögskoleutbildning borde, i ett demokratisktperspektiv, med alla medel bringas möjlighet att tadel av den. De är ju på olika sätt med och bestriderde olika kostnader som högskoleverksamheteninnebär.Det andra är att vi vet att ungdomskullarna minskarkraftigt framöver. Vi vet att vi behöver ha en storrekryteringskvot när det gäller den högreutbildningen. Då måste den socialasnedrekryteringen brytas.Det tredje, som berör den demokratiska aspekten,är att alla säger att vi mer och mer går in i ettkomplicerat samhälle. Ja, det gör vi på vissa plan.Det blir ett tekniskt mer komplicerat samhälle. Detkan hända att det också blir ett kulturellt merakomplicerat samhälle. Vi vet att är desom är tongivande i samhällsdebatten mångagånger högskoleutbildade. Skall de kunna ta del avden erfarenhet som finns hos de lägresocialgrupperna och skall högskolan själv få del avde erfarenheterna, som ju borde vara befruktandeför högskolan, måste den sociala snedrekryteringenbrytas.Jag tror inte att det egentligen finns något parti somöppet vågar säga att man är för en ökad socialsnedrekrytering. Trots detta saknar vi iVänsterpartiet ett rejält grepp över problematikenatt fylla högskoleutbildningsplatserna framöver.Det fjärde problemet -- som jag tror det är lättareatt komma till rätta med -- är denutvecklingstendens som vi sett , attfolkhögskoleutbildning och arbetslivserfarenhetinte tillmäts de kvaliteter som de kan ha när detgäller studier vid högskola.Nu skall tydligen detta ses över. Men det finnsanledning, herr talman, att från talarstolen betonaatt det finns em stark politisk majoritet för attfolkhögskoleutbildning skall vara meriterande förhögskoleutbildning. Annars vore det att sättafolkhögskoleelever på undantag när det gällermöjligheterna att studera vid högskola. Det voreatt så att säga indirekt bidra till en ökad socialsnedrekrytering. Därför hänger dessa två problemihop.En fråga som måste belysas framöver är alla deförändringar som har skett inomhögskoleväsendet, på gott och ont. Högskolornahar fått ett större eget ansvar över bl.a.antagningen, och mycket mera. Vi har också sett enökad privatisering på högskolans område. Det harbildats stiftelser av tidigare statliga högskolor. Vi iVänsterpartiet är inte anhängare av ökadprivatisering, av att låta tidigare allmänneligahögskolor övergå till stiftelser så att de inte fullt utomfattas av högskolelagen.Vi måste trots detta värna den rättssäkerhet somändå måste råda, alldenstund högskolorna ocksåfinansieras via allmänneliga medel. Det handlaralltså om studenternas rättssäkerhet. Det handlarom studentinflytandet. Det är viktigt att riksdagennoga följer upp det här framöver för att kunna slåtill bromsarna, om vi ser att vi betalar ut medel verksamhet som inte överensstämmer med denstudentdemokratiska tradition som vi vill slå vaktom.Det femte problemet ligger kanske mer här iriksdagen, i majoritet, än ute påhögskolorna. Det handlar om användningen avlöntagarfondsmedlen, vilket vi i tarupp i vår meningsyttring.