prot · GI0945 · 1994-12-19 00:00:00 — Det väsentligaste har varit attskapa förutsättningar för samverkan. Först när manhar skapat dessa och på ett vettigt sätt utnyttjat deresurser som finns har man anledning att lägga tillytterligare resurser, och det gjorde vi också under detre borgerliga åren.Jag förstår slutligen att socialdemokraterna fram-över skall skydda resurserna för ekobrottsbekämpningi samband med att de skär ned resurserna för bl.a.polisen i övrigt. Det innebär, som var och en förstår,att man måste nedprioritera det som i övrigt också ärhögprioriterat , nämligen kampen mot vålds-brottsligheten.Anf. 196 () replik:Herr talman! Med anledning av det sistnämndavill jag bara göra det enkla konstaterandet att det i dagav totalt 17 100 poliser är ungefär 350 som sysslarmed ekobrottsbekämpning. Det säger litet grand omproportionerna på denna verksamhet. Jag tycker där-för att argument att annat blir lidandeom man prioriterar denna verksamhet är något haltan-de.När det gäller att satsa resurser utan att ha klarlagthur de skall användas, som gav antyd-ningar om, vill jag ge ett tips, nämligenatt besöka Finanspolisens verksamhet. Den verksam-heten kunde byggas upp tack vare att tog ettinitiativ mot regeringens uppfattning. Denna verk-samhet har varit och är mycket framgångsrik. Tyvärrär lagen om penningtvätt litet uddlös och behöverförstärkas i vissa avseenden. Men trots en uddlöslagstiftning uträttar Finanspolisen mycket.Jag vill avslutningsvis än en gång säga att det ärbra att vi nu är överens om att skärpa kampen mot denekonomiska brottsligheten.Anf. 197 () replik:Herr talman! Att vi vid det tillfälle när det var ak-tuellt var negativa till inrättandet av Finanspolisenberodde på att förutsättningarna härför då inte fanns.Jag tror att kan hålla med mig omatt det dröjde ett bra tag innan Finanspolisen överhuvud taget kunde komma i gång. Jag är också med-veten om att den fungerar väl i dag.När det gäller prioriteringsfrågan vill jag säga när man har bristfälliga resurser måste nedpriori-tera något. Om man skall behålla befintliga resurserför ekobrottsbekämpningen måste man, om man skallgöra besparingar, minska på den polisiära verksamhetsom i första hand är till för att skapa trygghet motvåldsbrott och liknande typer av brottslighet.Anf. 198 vice talman ():Herr talman! Jag vill börja med att säga att utskot-tet är enigt. Vi är överens om att vartenda förslag tillåtgärder som revisorer har lagt fram ärmycket viktigt att genomföra. Vi är också eniga omatt det är viktigt att ta ställning till ett genomförandeav varje förslag som har tagits upp i motionerna. Vi ärockså ense om att de åtgärder som den förra regering-en vidtog var och är viktiga att genomföra. Detsammagäller de åtgärder som den nuvarande regeringentänker vidta.Det är viktigt att visa på detta, som detskall påpekas att det inte räcker med att utskottet ärenigt på papperet. De beslut som vi skriver ned måsteockså omsättas i handling. Jag har lyssnat pådiskussionen om vem som haft ansvaret i olika per-spektiv, och jag vill säga att ansvaret ligger hos osspolitiker när det gäller styrningen av systemet ochgenomförandet av de höga ambitionerna.Mot denna bakgrund vill jag ta upp en speciellfråga här i kammaren, och det är det som revisorernakallar bristen på samlad styrning. När jag var ministerpå upptäckte jag hur dåliga vipolitiker hade varit - jag säger vi, för att slippa endiskussion på den punkten - på att ge klara och tydli-ga besked i form av förordningar, regleringsbrev ochdirektiv till myndigheter och aktörer i samhället omvems ansvar det handlar om och vem som skall tainitiativet till att samlas kring en specifik fråga. Vi vetatt det inom alla områden förekommer överlappningarmellan myndigheter. Det gäller dessutom vad manskall intressera sig för och kontrollera.Detta är en av de avgörande frågorna för hur starktenat samhället står när det gäller att vidta olika åtgär-der. Detta med roller och ansvar kommer ständigt in ifrågor om brott och straff och vad som är rätt och fel.Det genomsyrar hela samhället, och vi måste myckettydligt tala om vem som har ansvaret och vem somskall ta initiativ.Frågan om vad som kan leda till ekonomiska brottär också ett logistiskt problem. Information, varor ochinitiativ vandrar runt, och det är i det sammanhangetliksom på miljöområdet viktigt att kartlägga flödenaför att se var man skall sätta in åtgärderna.Miljöbrott kan i vissa fall betecknas också somekonomiska brott. Det är ofta företag som begår störremiljöbrott genom att undvika större investeringar somsamhället har föreskrivit, genom att låta bli att betalanågon för att ta hand om miljöfarligt avfall på rätt sättosv.Jag vill peka på det här eftersom jag märker attmiljöbrotten ökar, inte bara i utan världenöver, och det är viktigt att vi kontrollerar sådan verk-samhet och även kopplar samman den med den eko-nomiska brottsligheten. Detta har inte gjorts i så storutsträckning, men jag vill aktualisera denna fråga idiskussionen i anslutning till detta betänkande.Jag tror på närhetsprincipen. Jag har läst omatt man t.ex. i har minskat antalet brott genomatt sätta in närhetspoliser. När det gäller ekonomiskbrottslighet är det inte så mycket fråga om kvarter-spoliser som om kontakter med myndigheter och medfolk som kan olika regelsystem och som vet var manskall sätta in kontrollen. Jag tror på en närhetsprincipockså här. Det bör bedrivas ett nära samarbete ochupprätthållas kontakt mellan företag och kon-trollmyndigheter. Det är mycket viktigt att dennafråga utvecklas vidare i de politiska diskussioner somvi kommer att föra framgent.Också jag yrkar bifall till utskottets hemställan.Anf. 199 ():Herr talman! Vad är egentligen ekonomisk brotts-lighet? Det är när någon medvetet bryter mot lagen,det spelar ingen roll vilken, och genom detta olagligttjänar pengar på sin verksamhet. Det är viktigt attkomma ihåg att det inte spelar någon roll vilken bryter mot.Vilka är det då som ägnar sig åt ekonomiskbrottslighet? Det är alldeles för många som gör detalldeles för ofta, då det är alldeles för lätt och alldelesför lönande att hålla på med det, dvs. att olagligt tjänapengar i sin verksamhet.Hur har då vi reagerat från samhället? Har vi be-stämt visat att vi inte accepterar det? Det är just det viinte har. Det har pratats och det har utretts. Men defaktiska handlingarna har inte varit så många. Detgäller inte enbart att ställa resurser till förfogande. Detfinns ett antal lagstiftningar som gör detmöjligt att ingripa. Revisorerna har pekat på det på ettfint sätt. Man har visat på att myndigheterna har varitpassiva i sin tillsyn. De har inte varit aktiva.Vilken är då skillnaden mellan passiv och aktivtillsyn? Om man är passiv väntar man tills det kom-mer anmälningar i någon form innan man ingriper. Ärman aktiv, tar man själv initiativ. Om det finns enlagstiftning som ger möjlighet att ingripa, skall myn-digheten aktivt ta initiativ. Där har det tyvärr brustit.Riksdagens revisorer har på ett alldeles utomor-dentligt sätt gått igenom en stor del av den problema-tik som rör den svenska ekonomiska brottsligheten.Man har konstaterat att det övergripande problemet,bland alla de problem vi har, är bristen på samladstyrning. Det behövs särskilda centrala initiativ för skall kunna följa och analysera insatserna.Må vi hoppas att det nu verkligen blir signalersom visar att vi har en samlad styrning, så att de somalltför lätt och alltför ofta tjänar stora pengar på eko-nomisk brottslighet börjar förstå att vi inte accepterardet och att vi gör vad vi kan. Det är också oerhörtviktigt att vi har en bestämd attityd som visar att densom jobbar har ett personligt ansvar för att se till atthan och hans medarbetare följer lagen.Det har pekats på många saker som Riksdagensrevisorer har tagit upp. Jag skall inte upprepa dem.Jag vill dock särskilt peka på en sak, som kanske inteär så stor i sig. Det är vikten av att upprätthålla ensträng syn på bokföringsbrott. Det är viktigt i sig.Man har från vissa håll föreslagit att de lindrigastebrotten skall avkriminaliseras. Det är ju en fullstän-digt vanvettig signal! Alla former av brott mot bokfö-ringslagen är kriminella. Vi måste ge signaler om attden som för böcker i någon form har ett ansvar attalltid se till att det skall gå rätt till. Alla andra signalerär destruktiva.Samhället måste alltid signalera att alla former avbrott mot lagar är kriminella. Vi skall signalera att dealltid skall beivras och bestraffas. Det är också oer-hört viktigt att ge signaler om att det inte spelar någonroll om det är miljarder eller miljoner, stora eller småkronor. Det är alltid ett hot mot rättssamhället. Vimåste alltid visa att vi vill göra allt vi kan för att för-hindra ekonomisk brottslighet. Det skall aldrig lönasig att vara oärlig, i stort som i smått. Därför tyckerjag, som alla andra, att det är bra att revi-sorer har lämnat ett förslag till regeringen om att tainitiativ och fortlöpande följa denna för oss så allvar-liga fråga.Herr talman! Jag vill avsluta med att yrka bifalltill utskottets hemställan.Anf. 200 ():Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottets hem-ställan.Det är utomordentligt tillfredsställande att i dagkunna konstatera att det råder total politisk enighet omatt statsmakten skall vidta kraftfulla åtgärder för attkomma till rätta med den ständigt växande ekonomis-ka kriminaliteten i samhället. Denna enighet får för-hoppningsvis till konsekvens att satsningen inte have-rerar på samma sätt som ekobrottsbekämpningen ibörjan , i spåren på Heurgrenkommissio-nens arbete. Trots den väldiga aktivitet som utveckla-des kunde man konstatera att kam-pen mot den ekonomiska brottsligheten i princip lågnere och att de få lagar som tillkom genom arbete inte tillämpades; sålunda lärdet finnas en dom avseende tillämpning av lagen omföretagsbot.Riksdagens revisorers förslag till åtgärder för attförhindra ekonomisk brottslighet är bra och väl ägna-de att ligga till grund för beredning inom regerings-kansliet. Särskilt bör poängteras värdet utav reviso-rernas strikta avgränsning av ekonomisk brottslighet,nämligen brott som begås i näringsverksamhet ellersom utnyttjar företagsformen.Lagstiftningen är viktig och grundläggande.Emellertid måste framhållas att operativa insatser ärav yttersta vikt. Notera att vi har en avan-cerad och utvecklad lagstiftning men att den ekono-miska kriminaliteten härjar fritt. Som en parentes kannämnas att jag blev uppmärksammad på ett lokaltinitiativ i , vid polismyndighetens ekorotel.Man har bildat en särskild PEK-grupp. PEK står förpreventiv ekonomisk kontroll. Så snart kännedomerhålls från fältet om att någon verksamhet bedrivs påett tveksamt sätt, rycker några man ut och uppmärk-sammar situationen. De frågar innehavaren av restau-rangen, butiken eller vad det kan vara för förrättning,vad man arbetar med, hur man gör detta och om mankänner till gällande bestämmelser beträffande skatteroch avgifter och lagstiftning inom arbetsrätten. Ge-nom detta förfarande blir aktörerna varse att de äriakttagna av myndigheterna. Många rättar sig efterangivna spelregler och en del försvinner. Verksamhe-ten synes ha en häpnadsväckande preventiv effekt,trots mycket begränsade insatser.Jag tror att svensk polis i regel arbetar alldeles förpassivt, och först efter att anmälan skett i vederbörligordning initieras ett agerande. Denna byråkratiskainfallsvinkel måste brytas. Polisverksamhet bör kom-bineras med PEK-aktiviteter, så att brottslighet, oav-sett om denna omfattar våldsbrott eller ekonomiskbrottslighet, stävjas i sin linda.Herr talman! Det jag har sagt nu gäller förebyg-gande av brott. Den brottslighet som ändå äger rummåste beivras på ett effektivt sätt. Enligt min meningkan vi aldrig få stopp på den avancerade ekonomiskakriminaliteten om vi inte sätter in en väl trimmad,samordnad och välutbildad organisation. Alla är i dagöverens om att det allvarligaste problemet är brist påsamordning. Polis och åklagare måste jämte andramyndighetsfunktionärer samordnas i en myndighetmed en ledning. skall haen vid operativ behörighet över statsförvaltningen.Förebild finns i . Myndigheten skall kunnaköpa in tjänster från processadvokater, auktoriseraderevisorer, dataoperatörer och finansekonomisk exper-tis. Notera att landets alertastestatsåklagare nu lämnat sin tjänst föratt bli advokat. Det hjälper inte att statsverket rekryte-rar ett antal utredningsekonomer. Dessa kommer inteatt kunna upprätthålla erforderlig kompetens. Om maninte kontinuerligt arbetar i näringslivet tappar mankontakten med utvecklingen beträffande avanceradeaffärstransaktioner. Att anlita advokater och revisorersamt andra specialister blir dyrt men effektivt, vilketman fått erfara i Danmark.Att bara tillskjuta ytterligare 100 eller 200 miljo-ner kronor till den nuvarande statsförvaltningen ochtro att vi får bra resultat är en illusion. Man måstepröva nya vägar, där kompetens och uthållighet stimu-leras genom ekonomiska incitament. Varför skallsamhällets starkaste operatör staten inte förse sig medspetskompetens när den avancerade ekonomiska kri-minaliteten alltid kommer att göra det?Justitieministern har talat om att det gäller att allagoda krafter i samhället samverkar för att bekämpaden ekonomiska brottsligheten. Detta tror jag är oer-hört centralt. Vi kommer aldrig att lyckas bekämpadet systemfel som den ekonomiska brottslighetenutgör om inte breda politiska lösningar uppnås. Detgäller att inte falla undan för särintressen, vare sigdessa dyker upp från vänster eller höger.Exempelvis bör de nya regler som antagits förtaxeringsrevision inte revideras, vilket påfordras avvissa. Det är viktigt att skatteförvaltningens anseendeförstärks och att dess verksamhet erhåller acceptans iden meningen att förvaltningens verksamhet uppfattassom en viktig del för att upprätthålla samhällssolidari-teten. Om skatteförvaltningens verksamhet enbart sessom uttryck för oberättigade maktanspråk som sker ihelt oreglerade former utan iakttagande av rättssäker-het och civil anständighet, är stor skada skedd i kam-pen mot den ekonomiska brottsligheten.Jag skall inte utveckla ytterligare exempel, menjag vill betona att kampen mot den ekonomiskabrottsligheten måste föras på alla plan men ytterstbygga på att en majoritet av befolkningen bär upp deintentioner som syftar till att för det allmännas bästaeliminera illojala och skadliga beteenden.Anf. 201 PER ():Herr talman! Var står när det gällerden ekonomiska brottsligheten är nog allmänt känt idenna kammare. Vi har drivit kravet påkraftfulla åtgärder mot den ekonomiska brottslighe-ten.Den ekonomiska brottsligheten har mycket allvar-liga snedvridande och skadliga effekter på marknad-sekonomins funktionssätt. Om den ekonomiskabrottsligheten får ett mer allmänt fäste riskerar på sikthela branscher att snedvridas konkurrensmässigt. Vihar blivit påminda om restaurangbran-schens problem inom detta område. Det är inte barabranscher som skadas. Även många enskilda drabbasdirekt av den ekonomiska kriminaliteten.Det är glädjande att allt flera börjatinse vikten av snabba insatser för att bryta utveckling-en.Riksdagens revisorer konstaterar att samhällets in-satser mot den ekonomiska brottsligheten är otillräck-liga. ställer sig bakom de slutsatsersom redovisas i rapporten. Enligt vår bedömning harrevisorerna dock i vissa avseenden inte dragit de fullakonsekvenserna av de problem kring ekobrottslighe-ten som de redovisar i sin rapport.När det gäller registreringsfrågorna och Patent-och registreringsverkets roll i sammanhanget kan vikonstatera att genom att anta proposition1994/95:67 om försenade redovisningar m.m. skärptkontrollen i detta avseende, vilket vi noterar sompositivt. Det har inte varit tillfredsställande att sank-tioner i stort sett inte förekommit i samband medofullständiga handlingar och uppgifter till Patent- ochregisteringsverket. Här finns dock en hel del i övrigtatt göra.Utskottet hänvisar till hur mycket peng-ar som tillskjutits för att skärpa kampen mot den eko-nomiska brottsligheten. Jag delar att det inte bara är pengar som fordras.Resurser i form av pengar är säkert bra och ofta ennödvändig förutsättning för en framgångsrik kampmot den ekonomiska brottsligheten. Tyvärr är jag inteövertygad om att pengarna i alla avseen-den använts med största effektivitet.Under en lång tid har det inom skattemyndighetenpågått en experimenterande verksamhet med ständigaorganisationsförändringar, ofta genomförda utan denkontakt med verkligheten som revisorer inom skatte-administrationen upplever. Detta kombinerat med deförsämringar inom skattekontrollen som skett genomantagandet av lagen om särskilda tvångsåtgärder ibeskattningsförfarandet har kraftigt försvårat kampenmot ekobrottsligheten.Speciellt har experimenterandet inom organisatio-nen inneburit att kompetensen inom mervärdesskatte-området har minskat. Typiskt nog är det också inomdenna sektor som den största ökningen av ekonomiskbrottslighet finns.Missuppfattningen att decentralisering av allaskatteärenden med nödvändighet innebär en ökadservice för medborgarna är tyvärr alltför utbredd. Denkompetenssänkning som detta innebär leder ofta sämre service, och helt klart leder decentralisering-en till en sämre granskning och kontroll.För att snabba på den rättsliga processen menarVänsterpartiet att man bör överväga speciella skatte-domstolar som behandlar såväl taxeringsmål somskattebrottsmål. Det vore att skapa en effektivitetgenom en större samordning och höjning av den all-männa kompetensen.Herr talman! Den ekonomiska brottsligheten be-räknades 1991 kosta samhället 46 miljarder i utebliv-na skatteintäkter. Det är helt svindlande summor.Tyvärr har allmänhetens förtroende för samhälletsåtgärder mot den ekonomiska brottsligheten kraftigtminskat genom finanskrisens återverkningar i detsvenska samhället. När gemene man upptäcker att desom var med och orsakade finanskrisen nu svävar fritti sina fallskärmar urholkas också folks förtroende församhällssystemet.Det är därför av största vikt att vi vidtar åtgärdersom visar att samhället är berett att ta tillbaks en delav de pengar som finanssektorn har kostat samhället.Vänsterpartiet ämnar återkomma med sådana förslag.Det är förhoppning att regeringennu tar tag i de förslag som revisorerna redovisar ochnoga läser motion i ärendet.Slutligen, herr talman, vill jag säga att det är medviss förvåning jag konstaterar att justitieutskottetavstyrker bifall till revisorers förslag. Ärrevisorernas förslag så dåliga? Nej, det handlar inteom det. Regeringen får kritik, och det är kanske där-för som rapporten inte får bifall. Det här husets sätt attarbeta på blir för mig en aning absurt. Ett enigt justi-tieutskott beslutar att ställa sig bakom revisorernasrapport genom att avstyrka densamma!Det räcker inte att vara allmänt positiv. Vi måsteklarare markera var vi står. Det naturliga vore därföratt yrka bifall till rapporten.Jag ämnar dock inte göra det i detta ärende, menjag tycker nog att vi måste agera litet merprestigelöst och klarare markera vår inställning försvenska folket.Anf. 202 () replik:Herr talman! Som ordförande i justitieutskottetvill jag gärna hålla med om att det kan se egendomligtut. Men det är absolut inte fråga om prestige frånnågon sida.Som vi konstaterar från utskottets sida har en delåtgärder vidtagits. Den nuvarande regeringen haraviserat att åtgärder skall vidtas, och från utskottetuttalar vi att vi utgår från att man i det arbete som harpåbörjats beaktar vad som framförts från revisorernassida.Med denna förväntan om att arbetet redan är pågång vore det att slå in öppna dörrar att formellt yrkabifall.Det är absolut inte fråga om prestige, utan det är ihögsta grad ett stöd för vad revisorerna har föreslagit.Jag håller med om att det är ett problem, men det ärnärmast ett pedagogiskt problem.Anf. 203 PER () replik:Herr talman! För mig är det ganska naturligt attyrka bifall om jag tycker att någonting är bra. Jagyrkar inte på att det skall avslås.Anf. 204 ():Herr talman! Det är nu kvar tillsvi åter skall minnas den tid då en vanlig kvinna avfolket äventyrade sin hälsa och graviditet för att låtaskattskriva sig. Det är sämre med respekten för skat-tesystemet hos många välbärgade människor i detmoderna samhället.Den ekonomiska brottsligheten och den omfattan-de brottsligheten på skatteområdet riskerar att äventy-ra mycket av den grundläggande samhällssolidarite-ten.Valrörelsen visade att medborgarna slår vakt omgemensam service och välfärd, och att enskilda med-borgare också är beredda att delta solidariskt i finan-sieringen av dessa. Men då krävs det att envar kan litapå att alla efter sin förmåga deltar i finansieringen avden gemensamma välfärden - att inte den som ärsmart och bluffar sig fram skall få förmåner på be-kostnad av andra.Hederliga företagare måste, som har sagtshär , kunna lita på att samhället har en kontrol-lapparat som gör att den som smiter undan sina för-pliktelser mot andra inte kommer undan.De senaste årens utveckling, där miljardbeloppundanhålls från beskattning, tenderar att urholka sam-hällsmoralen. Några branscher har drabbats särskiltallvarligt, t.ex. taxi-, hotell- och restaurangnäringarnasamt delar av byggmarknaden. När svarta pengar blirvardagsmat och unga människor alltför ofta får sinaförsta löner utan skatteavdrag och kontrolluppgifter ärett samhälle illa ute.Vi kan ha olika uppfattningar om den exakta ut-formningen av skattesystemet i vårt land, men jag troratt det är få - även på den yttersta högerkanten - somförnekar att ett utvecklat samhälle kräver solidariskfinansiering om det moderna samhället skall fungeraoch inte stora grupper tvingas till fattigdom och utan-förskap. Det är därför ett gemensamt ansvar för ossalla att respekten för skattesystemet upprätthålls.Skatteutskottet tog under föregående mandatperi-od initiativ till den analys av insatser mot den eko-nomiska brottsligheten som revisorer hargenomfört och som vi behandlar . Det är ettgediget material revisorerna lagt fram - både när detgäller analys och förslag till konkreta åtgärder. Dethar slipats ytterligare av en rejäl remissomgång ochav det intresse som de fyra berörda utskotten har visatmaterialet.Revisorernas rapport kommer också rätt . Detfinns ett starkt intresse hos regeringen för att vidtakraftfulla åtgärder och genomföra ett långsiktigt pro-gram mot den ekonomiska brottsligheten, inte minstpå skatteområdet.Till styrkan i revisorernas rapport hör också att detnu är en enig riksdag som markerar vikten av att ta itumed den ekonomiska brottsligheten.Moderata samlingspartiet har tidigare haft enganska lång historia med större intresse för annanbrottslighet än just den ekonomiska. Att partiet, i ochmed de starka markeringar som här görs av en enigrevision och förhoppningsvis en enig riksdag, marke-rar sin allvarliga vilja att delta i kampen mot denekonomiska brottsligheten är av stort värde. Skatte-brottslingarna skall inte kunna luta sig mot att deursäktas av enskilda partier i riksdagen.I skatteutskottets yttrande över rapporten åberoparvi de beräkningar av svart ekonomi i somvisar att de undandragna skatterna beräknas uppgå till46 miljarder . Enligt kansituationen vara än allvarligare . Ett flertal rap-porter pekar på att minst ett tiotal miljarder kronorborde kunna förstärka statskassan med förhållandevisenkla åtgärder.Vi i skatteutskottet vill framhålla att ett effektivaresamarbete mellan olika myndigheter är en viktig för-utsättning för framgång i arbetet. Skattemyndigheter-nas kompetens måste bl.a. tas till vara i utredningsar-betet.