prot · GH09115 · 1994-06-01 00:00:00 — Det handlar om 2 500områden, och man har gjort ett lyckosamt förstaförsök.Statsrådet nämnde också . Det har jag intehört något om förut, men jag är övertygad om attSverige ligger långt framme i detta avseende.Genom att knyta ihop dessa datasystem kommerman att få ytterligare värdefulla produkter.Det är något märkligt att man på CFD slår sig förbröstet för att man har gjort något väldigt bra. Dethar man gjort -- det skall vi inte ta ifrån dem. Menfaktum är att tillhandahållermerparten av den information som CFD sedansäljer.Detta kan alltså bara bli bra, och det finns ingenanledning för personalen på att oroa sig. Dekommer att kunna fortsätta på samma fina sätt, ochde kommer att få utökade arbetsuppgifter.Förmodligen kommer personalstyrkan att växa.Man skulle kunna tala mycket och länge om detta,men jag tror att jag nöjer mig med detta, herrtalman. Slutligen vill jag yrka bifall till hemställan ibetänkandet och avslag på reservationen ochmeningsyttringen.Anf. 63 () replik:Herr talman! Bo Jenevall talade om hur manarbetar i ett utskott, och det var kanske inte såmycket som var rätt av det. I utskottet lägger varjeparti fram sin uppfattning, antingen som regering iform av en proposition eller som opposition i formav motioner. Så har vi gjort även i detta fall.En av motionerna var skriven av , ochhan yrkade på samma sätt som vi socialdemokrater.På så sätt blev det i utskottet en majoritet om 8röster för att inte slå samman dessa verk, mot 7röster för regeringens förslag.När förslagen har lagts fram i utskottet finns detsedan möjligheter att förhandla, diskutera ochjämka sig samman. Men det var inte alls frågan omdetta i det här fallet. Bo Jenevall har ju bytt fotfullständigt, och han stod t.o.m. här i talarstolenoch var stolt över det.Som argument för att inte slå samman verken toghan ett exempel på hur bra CFD ochLantmäteriverket samarbetade i , eller omdet var i eller någon annanstans. Men jagmenar att detta inte är ett skäl försammanslagning -- tvärtom! Det fungerar jualldeles utmärkt ändå! Jag begriper inte varför detskulle vara ett skäl för sammanslagning.Det finns människor som har ovanan att lyssna tillden de sist pratade med. Uppenbarligen är BoJenevall en av dem. Jag hade med spänd förväntansett fram emot dagens debatt om Jenevall hade talatmed ytterligare någon person sedanutskottssammanträdet. Men det har han tydligeninte gjort, och därför har han samma uppfattning idag.Bo Jenevall har tydligen ringt upp de bådageneraldirektörerna och kallat dem till sig för attvisa att han har en viss makt -- han är ju den 15:epersonen i utskottet när det står 7--7.Generaldirektörerna fick släppa allt de hade förhänder där de satt i viktiga sammanträden och åkaför att träffa Jenevall. Som genom ett trollslagskulle han försöka avgöra hela denna fråga. Efterdiskussionen med dem bytte Jenevall fot med ennyck.Det är inte bra för anseende eller förden allsidiga och seriösa behandlingen av ärendenaatt vingelpettrar som Bo Jenevall och Ny demokratii övrigt skall få avgöra så viktiga frågor.Anf. 64 BO G JENEVALL (nyd) replik:Herr talman! Jag tycker nog att det som RuneEvensson sade talar för sig självt, men inte motmig.Jag tycker som den jag sist talade med, sade RuneEvensson. Jag talade faktiskt sist med de bådageneraldirektörerna . Jag lyssnade påbådas åsikter och ställde kompletterande frågor tilldem för att få ett bra underlag för ett slutligtställningstagande.Rune , ställningstagandet var mycketenkelt när man väl hade tillgång till informationen.Det är faktiskt inte jag som har ringt uppgeneraldirektörerna och bett att få träffa dem, utande har sökt kontakt med mig för att informera.Eftersom jag fick olika besked i samma fråga frånbåda återstod det för mig i slutskedet bara att bebägge komma, så att jag kunde lyssna på bådasamtidigt och diskutera frågan på en och sammaplats. På det sättet var det möjligt att diskuteraargumenten fram och tillbaka. Jag tycker att det ärklokt att göra så.Jag tror att vi kommer att se andra sättatt behandla olika frågor. Det gäller även ipolitiken. Det är för stelbent som det nu är.Så länge man eventuellt ändrar sig underutskottsarbetet -- före justeringen -- tycker jag attdet ligger helt i linje med det arbete som man skallgöra. De preliminära ställningstagandena är till föratt kanslierna skall få rimlig tid på sig att förberedaskrivningarna i betänkandena. Så länge man tarställning innan betänkandet föreligger ryms detalltså väl inom det politiska systemet.Anf. 65 () replik:Herr talman! Jag avser inte att förlänga debattensärskilt mycket mera genom att föra en meningslösdebatt med Bo G Jenevall.Bo G Jenevall säger att han har lyssnat på de tvågeneraldirektörerna och att han därefter togställning för den ene. Men vem lyssnade Bo GJenevall på när han skrev sin motion?Anf. 66 BO G JENEVALL (nyd) replik:Herr talman! När jag skrev min motion utgick jagfrån betänkandet. De som varde enda som hade bibringat mig information,utöver den information som jag fick genombetänkandet, var just CFD som bedrev en mycketomfattande och tydligen också givande lobbying.Den andra sidan här blev aktuell långt efter det attmotionerna var lämnade och behandlingen hadebörjat. Men jag är glad över att jag fick möjlighetatt fördjupa mig i ärendet. Jag är nämligen heltövertygad om att det därigenom blev ett brabeslut -- precis som när det gälldeett beslut av liknande karaktär och som också rördeGävle.Anf. 67 (nyd):Herr talman! Det är tydligen dags att redovisabevekelsegrunder för olika ställningstaganden. Detkan väl vara bra att man gör det . Förmin del startade det hela med att jag fick reda påatt avstyckning av en tomt kostar inte mindre än12 . Först trodde jag inte att det var sant. Jagringde därför upp och talade medvice generaldirektören -- generaldirektören var inteanträffbar. Jag frågade hur det kan komma sig attdet kostar så fruktansvärt mycket -- det rör sig juom oerhört stora belopp. Själv var jag med om enavstyckning , och då var det fråga omhundralappar. till prisutvecklingen harpriserna på lantmäteriområdet stigit kraftigaret.o.m. jämfört med klippning hos frisör.Det hela nystades alltså upp. Det här tyckte jag varen mycket intressant fråga. Man håller på med enomorganisation av hela systemet. Jag undrade förmig själv: Kan det här månntro leda till att det blirbilligare för folk? Vi är ju till för att tillvaratafolkets intressen. Det är inte fråga om attorganisera hit eller dit, utan det är alltså svenskafolket som vi företräder. Det enda man pratar om,i alla fall är det så i , är att det är så dyrtmed Lantmäteriets tjänster.Svenskt lantmäteriväsende har mycket stoltatraditioner. Jag har studerat kartor från ,och det visar sig att det är över svenska områdensom det egentligen finns riktiga kartor från 1600-och 1700-talet.Lantmäteriet är en organisation som i storutsträckning har kunnat vidmakthålla ett mycketdecentraliserat kontorsnät, vilket har stor betydelseför befolkningen. Man känner lantmätaren och vethur denne tänker. Lantmätaren förstår folkssynpunkter när de går till denne.Det här har varit ett komplement tillfastighetsbildningsverksamheten. Framgångsrikthar en uppdragsverksamhet utvecklats för de småoch medelstora kommunerna. Den härutvecklingen har skett i enlighet medstatsmakternas inriktning.Jag menar att det finns behov av att tydligareskilja mellan myndighetsutövning ochuppdragsverksamhet. De övergripande principernai propositionen i detta avseende tycker jag är bra.Jag tillstyrker på den punkten.Vidare konstaterar jag med stor tillfredsställelse beträffande omorganisationen, såvitt jagförstår efter att ha haft samtal med olika personersom är insatta i dessa frågor, i huvudsak kan behålladet decentraliserade kontorsnätet. Men det ärviktigt att man beaktar att synergierna i dagenssystem i största möjliga utsträckning kan bevarasoch att genomförda regionalpolitiska satsningar gesmöjlighet till fortsatt utveckling i enlighet med demål som har satts upp.Den utvärdering som gjordes inom ramen förLantmäteriets fleråriga anslagsframställning 1994visar på att gjorda satsningar har fungerat väl. Påmånga orter i glesbygden har det varit väldigtbetydelsefulla satsningar -- exempelvis ,, , och nämns idetta sammanhang.Jag konstaterar att det med dagens utveckling inominformationsteknologin finns stora möjligheter tillytterligare spridning av Lantmäteriets s.k.statsuppdrag -- dvs. produktion av kartor ochmedverkan i geografiska databaser. Man kan härtala om lämplig spridning, produktion, lagring,àjourhållning och distribution av geografiskinformation samt om drifts- ochdistributionsuppgifter inomfastighetsdatasystemet. Här finns det storasamordningsfördelar att vinna om t.ex. sådanadatabaser samlokaliseras med det planerademiljödatacentrumet i . kommer vi alltsåin på Norrbotten.Lantmäteriet i bedriver tillsammansmed Swede Survey verksamhet iMurmanskregionen, i , iArchangelskområdet och på Kolahalvön.Samarbetet mellan och är intenågot nytt. Mina förfäder var birkarlar. En av demhade affärsverksamhet inom ett område somsträckte sig ända upp till ochMurmanskområdet. Det är alltså mycket gamlatraditioner som har återupptagits. Tydligen ärdet, som Bo G Jenevall här nämnde, fråga om såstora möjligheter att vi kan medverkatill att få ordning på det ryska systemet när detgäller lantmäteriväsendet.Sammanfattningsvis tillstyrker jag propositionen.Jag tycker att förslagen är bra. Jag hoppas att dethär leder till något lägre priser för människor. Intevet jag om det går, men man kunde väl se över dettaoch undersöka om det inte går att förenklaförfarandet. Det viktiga är att inriktningen bör varaatt med hjälp av modern informationsteknologiytterligare sprida arbetet med det s.k.statsuppdraget. En sådan spridning bör ske så därmed stöder en fortsatt utveckling av endecentraliserad lantmäteriorganisation för bådemyndighets- och uppdragsverksamhet. Dessutomskall regionalpolitiskt betydelsefullaorganisationsdelar ges en regional styrning. Därtycker jag att man skall överväga att bolagiseradenna uppdragsverksamhet regionalt, så att mankan styra det här från de olika länen.Anf. 68 ():Herr talman! Frågan om den organisatoriskahemvisten för inskrivningsverksamheten har stöttsoch blötts . Den har isärskilt hög grad gällt , vilket harskapat både en onödig och en betydande oro ute iverksamheten.Inskrivningsverksamheten är, som sagt, sedanlänge knuten till domstolarna. Men förslag har vidupprepade tillfällen framlagts om att skilja bortinskrivningsverksamheten från domstolarna.Särskilt när det gäller de mindre tingsrätterna harinskrivningsverksamheten varit en värdefull,stabiliserande och av allmänheten mycketuppskattad faktor. En organisatorisk åtskillnadskulle dramatiskt kunna underminera grundvalenför flera små tingsrätter.Bakom förslagen att organisatoriskt skiljaverksamheterna ligger tydligen något slagsorganisationsestetiskt tänkande. Det är tydligenstötande att två så till karaktären olikaverksamheter samverkar inom sammaorganisationsstruktur. Från centrala instansnivåerger man uppenbarligen inte upp tanken att få tillstånd en organisationsschematisk renodling.Herr talman! I den senaste i raden av utredningarbehandlar Lantmäteri- ochinskrivningsutredningen i sitt principbetänkandefrågan . Som så mången gång förutkonstaterar utredningen att verksamheten i sinnuvarande form fungerar utmärkt. Några behovutifrån verksamheten av organisatoriskaförändringar föreligger inte. Och, tro det eller ej,trots detta föreslår utredningen att verksamhetenskall skiljas från domstolarna. Skälen är dels deorganisationsestetiska, dels att tidpunkten kan varalämplig.Då inga väsentliga skäl utifrån verksamhetenredovisats, avstår regeringen i nu föreliggandeproposition från att föreslå en organisatoriskförändring. Så långt är allt väl. Men regeringenredovisar ändå som sin bedömning attinskrivningsverksamheten bör förassamman med fastighetsbildningen ochfastighetsregistreringen. Skälet är återigensäkerligen det övergripande principiella synsättetovanifrån att domstolarnas verksamhet så långtmöjligt bör renodlas.Då inga bärande skäl utifrån verksamheten medinskrivning framförts för en organisatoriskförändring, utan verksamheten tvärtom är en viktigdel av samhällets lokala service till medborgarnaoch en organisatorisk åtskillnad skulle kunnariskera de små tingsrätterna, borde frågan om attskilja verksamheten från domstolarna avföras fråndagordningen.Herr talman! Det här är bakgrunden till min och ettpar andra motioner i samma riktning. Ett enhälligtutskott försöker nu slingra sig ur genom att påstå attdet är motionerna som initierat att skalluttala sig om vad som skall gälla fortsättningsvis.Man säger att frågan måste få prövas när den bliraktuell.Javisst. Och det är ju precis därför som det är såmärkligt att regeringen i sin proposition redovisarsom sin bedömning om inskrivningsmyndighetenatt den ''bör föras samman medfastighetsbildningen och fastighetsregistreringen''.Utskottet anser sig inte berett att förorda attriksdagen gör ett uttalande om den framtidasituationen och ansluter sig, tro det eller ej, tillregeringens proposition samt avstyrkermotionerna.Att regeringen inte kan bespara sig denna knäpp pånäsan på alla de små och väl fungerandetingsrätterna med sina inskrivningsmyndigheter är,förmodar jag, bara ett uttryck för besvikelse överatt frågan avförts varje gång den prövats.Det bör ske igen.Utskottet spelar med i regeringens småaktiga ochkitsliga spel. Som motionerna och i sinmeningsyttring visat saknas sakskälen.Herr talman! Jag yrkar bifall till . 69 BO G JENEVALL (nyd) replik:Herr talman! Jag vill med anledning av LennartRohdins anförande nämna att jag tycker att det ärsynd att regeringen inte redan vid denna tidpunktockså har fått med inskrivningsmyndigheterna.Den framtida utvecklingen måste ju innebära attäven inskrivningsmyndigheterna kommer attberöras. Man kan inte stoppa utveckling. Man kaninte alltid bli kvar vid det gamla. Jag tror att detverkliga skälet till att man inte tar tag i detta nu äratt det är valår. Jag hoppas verkligen att man tar tagi denna fråga under nästariksmöte.Anf. 70 () replik:Herr talman! Jag befarar att Bo G Jenevall har rätti sin fundering om skälen till att frågan inte tas upp.Till skillnad från Bo G Jenevall ser jag inte alltidcentralisering som något positivt och som ennödvändig utveckling. Vi ser många exempel ute ilandet på att de små tingsrätterna, för att räddaservicen i glesbygden, i stället för att centraliseraförsöker att åstadkomma samverkan mellan statligaoch andra myndigheter och även med banker ochliknande inrättningar som har agerat varoch en för sig.Detta visar att utvecklingen kan leda till att maninte behöver hålla sig till gamla, renodladeorganisationsstrukturer. Det går att varapragmatisk och att komma fram tillsamarbetsformer. En fortsatt samlokalisering avinskrivningsmyndigheter och tingsrätter skulle intepå något sätt strida mot en sådan utveckling.Anf. 71 BO G JENEVALL (nyd) replik:Herr talman! Inte centralisering menrationalisering. Jag tror inte att vi kommer ifrån enrationalisering, och det behöver inte ligga någotnegativt i det. Eftersom nyaorganisation verkligen skall vara decentraliserad,kanske mer än många andra organs, tror jag kan komma fram till en praktisk lösning.Jag är inte särskilt väl insatt i Domstolsverketsförhållanden och ger mig därför nu kanske ut påtunn is, men jag vill ändå säga att det inte får varaså att denna typ av verksamhet skall vara enförutsättning för att tingsrätterna skall få finnaskvar.Anf. 72 () replik:Herr talman! Bo G Jenevall har ju tidigare idebatten urskuldat sig med att man inte kan sättasig in i precis hur mycket som helst, och det har jagförståelse för. Visst kan det vara bra medrationalisering, även om det ordet många gångeranvänds som täckord just för centralisering. Menom man läser Lantmäteri- ochinskrivningsutredningens principbetänkande ochstuderar vad den som lagt fram utredningensförslag skriver, finner man att denne inte kanredovisa några skäl utifråninskrivningsverksamheten vilka på något speciellttungt sätt talar för en förändring.En rationalisering måste väl utgå frånverksamhetens behov och skall inte grundas pånågot som är störande i ett slagsovanifrånperspektiv. Det har varit detgrundläggande skälet till att man vid upprepadetillfällen har försökt att renodla verksamheten idomstolarna och lyfta utinskrivningsverksamheten. Så länge verksamhetensjälv inte föranleder ett behov av förändringar ärdet inte en rationalisering att centralisera.Anf. 73 Statsrådet ():Herr talman! Jag vill med anledning av LennartRohdins inlägg säga att det från regeringens sidainte visats någon småaktighet i hanteringen avdessa frågor. Som jag beskrev i mittinledningsanförande har vi settfastighetsbildningsområdet som en helhet. Mendiskussionen är ju inte avförd med dennaproposition. Det låter som om ha kastat in handduken och genomgårnågot slags sorgearbete, men det handlar inte omdet.Vi har inte konkret föreslagit hur detta skall se ut.Inskrivningsmyndigheterna är fortlöpande utsattaför en teknisk förändring som påverkar dem i allrahögsta grad, också i deras lokala verksamhet.En anledning till att vi inte har lagt fram ett sådantförslag är denna förändringsprocess. Därtillkommer att vi måste ha en decentraliseradorganisation och måste kunna tillgodose behovet avden service som folket kan kräva lokalt. Jag hållermed om att detta inte varordentligt penetrerat i utredningen.Jag tycker att vi har haft en upplysande och bradebatt här i kammaren . Vi har i den berörtmyndighetsområden som ibland inte lyfts fram imassmedierna på ett sätt som motsvarar derasbetydelse i samhällsarbetet. Det har varit en bradiskussion bl.a. om inskrivningsmyndigheterna.Den politiska viljeinriktningen kommer sedan attavgöra om det blir en decentraliserad organisationoch om man vill tillgodose de lokalaservicebehoven på olika områden.Vi kan här se två olika frågeställningar: delstillgodoseendet av behoven på det lokala planet,dels huruvida verksamheten skall ligga underdomstolarna eller inte. Som heltriktigt säger är dessa båda frågeställningargrundläggande. Förhoppningsvis skall vi lösa dessafrågor i en öppen och bra debatt.Anf. 74 ():Herr talman! Låt mig börja med att säga att jagnoterade med tillfredsställelse och inte helt oväntatatt statsrådet inte berörde den här frågan isitt anförande från talarstolen. Jag vill inte heller ionödan provocera statsrådet till attargumentera i frågan, eftersom jag inte tror att deti första hand är därifrån formuleringarna ipropositionen och de upprepade propoåernakommer. Det finns ju andra departement som hardrivit frågan om renodling av tingsrätternasverksamhet väsentligt hårdare och mycket meraenvist.Men det jag reagerar mot är att varje gång fråganom tingsrätternas verksamhet och samlokaliseringmed inskrivningsmyndigheterna har avförts fråndagordningen och man drar en suck av lättnad utei verksamheterna och känner att man nu kan börjaarbeta ostört, då kommer det en ny formulering ien proposition, från ett statsråd eller från någonregeringen närstående som återigen upplivar oron.Det är detta som jag tycker är onödigt.Vad jag reagerade på var att det som regeringensäger i propositionen kunde ha varit osagt. Dethade inte förändrat beslutet i dag.Anf. 75 HANS ():Herr talman! tyckte att vi ioppositionen, som ofta har skälig anledning attkritisera att inte statsråden är här, borde uttala vårtillfredsställelse när de är här. Jag uppträder nu sommotionär och inte som företrädare för vare sigutskottet eller oppositionen i sin helhet, men låtmig ändå säga att vi självfallet uppskattar attstatsrådet är här och också engagerat försvarar sinproposition.Jag skulle kunna gå ett steg längre och säga atteftersom har övertagit många av dearbetsuppgifter jag tidigare själv svarat för, har jagmed stort intresse följt hennes verksamhet och medutomordentlig tillfredsställelse konstaterat att detankegångar som vi arbetade efter i storutsträckning har fullföljts och förverkligats ochvidareutvecklats av tycker jag att det är särskilt beklagligt närjag i en fråga av den här karaktären måste redovisagentemot propositionen diametralt motsattauppfattningar, vilket framgår av den motion somjag har väckt.Orsaken till det är att jag anser att statsrådet i dethär ärendet antingen har fått felaktiga råd ellersjälv blivit felinformerad. Situationen är inte denatt utvecklingen går i den riktningen att skälen fören sammanläggning av ochFastighetsdata ökar. Sanningen är att de minskarhela tiden. Verken utvecklar sig i olika riktningar.Fastighetsdata, som från början var tänkt att kunnaavvecklas , därför attfastighetsregisterverksamheten då skulle varaavslutad, har efter varje prövning kunnatkonstatera att man har utvecklat sig åt ett annat hålloch skapat nya verksamhetsgrenar, deltagit imycket konstruktivt utvecklingsarbete. är det17 av Fastighetsdatas 200 anställda som sysslar medfastighetsregistrering och resten med uppgifter somlegat utanför det som konstituerade att vi en gångbildade Fastighetsdata.Det finns ingen utveckling som innebär att skälenför en sammanläggning av dessa verk ökar. Denlandskapsinformation som det talas så väldigtmycket om från sida och även ipropositionen handlar ytterst litet om att nyttiggörasig av den fastighetsregistrering som finns påFastighetsdata. Det handlar om att dra uppriktlinjer för hur man skall dra vägar och järnvägaroch liknande ting och lokalisera dem rätt.Om det nu ändå skulle vara så att man för dennalandskapsinformation har stort behov av de registersom finns på Fastighetsdata, begriper jag intevarför inte, med modern teknik, två myndighetersom är fysiskt samlokaliserade skulle kunna föraöver den information som behövs utan att slå ihoptvå verk som har helt olika utvecklingsinriktningar.När det gäller Fastighetsdata ser vi bara början påen utveckling. Verksamheten kan bliutomordentligt omfattande och betydelsefull. Vi ärbara i början. Nya finansieringsprinciper och annatgör att de stora fastighetsbolagen kan vilja sälja uthela kvoter av fastigheter och behöver nyainformationer. Och får försökaatt utveckla sina verksamhetsgrenar.Jag har, som väl vet, följt de härverken , och jag har tyckt att de har varit tvåutomordentligt bra och välskötta myndigheter. Dehar försökt anpassa sig till en ny verklighet. Närbyggandet har gått ner och lantmäteriet har fått litetatt göra, har de försökt hitta annat att arbeta med.Genom att vi kunde ge dem pengar till att upprättaen nationalatlas har det gått att fortsätta.Lantmäteriverket har legat i frontlinjen av dentekniska utvecklingen, liksom Fastighetsdata.Att det är en felaktig organisation, som kommer attvara till skada både för och förFastighetsdata, att lägga samman de härmyndigheterna, är jag alldeles övertygad om.Annars hade jag inte motionerat i frågan.Jag skall inte ta upp alla de punkter som harredovisats här, om myndighetsutövningen t.ex. Jagtycker också att det är bra att skilja påmyndighetsutövning och uppdragsverksamhet,men vad finns det för myndighetsutövning iFastighetsdata? Myndighetsutövningen finns påLantmäteriverket och att den skall skiljas frånuppdragsverksamheten kan jag gott förstå.Om det är så som statsrådet säger, att man harbehov av tätare samarbete för att utveckla nyverksamhet inom ett för ochFastighetsdata gemensamt område, vore det i så fallklokt att göra det i form av ett gemensamtutvecklingsbolag. Det har visat sig, som här harsagts, att det har gått bra att utveckla verksamhetenpå utlandsmarknaden i form av ett särskilt bolag.Man skulle kunna skapa ett gemensamtutvecklingsbolag, om det behövs för att uppnå ökadeffektivitet eller ökad service åt kunderna.Jag är ganska övertygad om att hade vi haftmöjlighet till diskussioner före propositionen, hadedet gått att hitta en lösning som kunnattillfredsställa de allra flesta.Sedan vill jag bara säga till Bo G Jenevall att jagtycker att det var en snygg reträtt han gjorde frånsin ståndpunkt. Jag förstår gott att trycket har varithårt på Bo G Jenevall, och han retirerade på ettutomordentligt snyggt sätt.