prot · GH0990 · 1994-04-18 00:00:00 — Jaghoppas att har läst det. Det finns mycket matnyttigt i detprogrammet.Jag mötte ett antal arbetslösaungdomar. Det var det som gjorde mig så oerhörträdd och förskräckt. Jag frågade vad de gör pådagarna. De svarade: Sover. Jag frågade vad de serfram emot. De svarade: , när vi får drickastarköl.Jag tror att vi som är aktiva i en storstadsregion haranledning att vara än mer oroade just förungdomsarbetslösheten med tanke på de tillfällenatt komma snett som finns i denna region. Det ärdärför jag är orolig. Jag skulle önska att BörjeHörnlund kunde ta det litet på allvar och inte baraskylla ifrån sig utan göra någonting konkret just förungdomsarbetslösheten.Låt mig ta upp en annan sak! komregeringen med sin regionalpolitiska proposition.Jag kan inte nog understryka hur ilsken jag blev närjag läste den. Det finns inte en rad om storstäderna.Det finns inte en rad som talar om att det finns englesbygd i denna region. Om inte varit ute i skärgården rekommenderar jag enresa till vår glesbygd i län.Det omnämns med några få rader att det pågår enutredning. Jag hoppas verkligen att BörjeHörnlund kan börja bry sig litet grand om dennaregion. Jag är trött på den storstadsfientliga politiksom man håller på med. Jag hade förväntat mig attModeraterna skulle ha tagit litet mer hänsyn tillStockholmsregionen, men icke sa ! Det är enstorstadsfientlig politik som pågår.Kan jag få några kommentarer kring LO-programmet? Kan jag få några kommentarer kringvad konkret tänker göra för deytterligare 700 ungdomar som blir arbetslösa dennavecka i ?Anf. 16 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Jag sade tillräckligt om historien iförra inlägget. Om är den enda jagkänner i som inte förstår de sammanhangenär det bara så.Jag har mycket noga analyserat ett antal tidigareLO-program. Det finns när det gäller åtgärdssidananledning att diskutera en del frågor. Sättet attdiskutera finansieringsfrågorna imponerar däremotinte. Om vi verkligen skall ställa till det för oss skallvi -- en nation som lånar mer än nästan alla andra --gå in på en politik som innebär att man lånar ännumycket mer. Det är jag övertygad om. Då får manhöjd ränta och färre jobb.Den delen i programmet är allvarlig. Omsocialdemokratin behöver diskutera den delenbehöver faktiskt LO diskutera den ännu något mer.Över 100 000 ungdomar har funnits i olika åtgärder.Jag vet inte exakt hur det är . Det har inte rörtsig om så långa perioder i öppen arbetslöshet. Jagvill väldigt gärna se att de blir ännu kortare.Jag vet mycket väl vilka riskerna är när ungdomargår arbetslösa långa perioder. Det kan vi se i ländersom ligger ganska nära oss, ute i . Det ärdärför som vi gör allt för att ungdomarna skall fåchansen: extra utbildningsprogram,ungdomspraktik och allt annat som finns.Men visst drabbas ungdomarna extra hårt genomatt de saknar yrkeserfarenhet och genom att de somkommer in på ett jobb åker ut först, eftersom våraarbetsmarknadslagar fungerar på det sättet.Jag måste säga att jag inte tror att läst på vidare bra när det gällerregionalpolitiken. kommer att få sittlänsanslag precis som andra, och Stockholmkommer att få sin del av extrapotten. Dessa pengarär inte fördelade förrän har fattat beslutom summorna.I fråga om glesbygdsstödet, som är ett bra stöd, stårdetta väldigt klart: upp till 450 000 i bidrag, tvågånger . Den ena gången var det hårdainvesteringar, den mjukainvesteringar. Detta gäller i de områden somlänsstyrelserna utser som landsbygd, och dit hörskärgården. Det står i klartext. Läsövning, var det!Det är en tjock bok, och jag har förståelse för inte hinner läsa allt. oss för att föra pengarna söderut, hit ner.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på interpellation 1993/94:123 om ROT-insatserAnf. 17 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! har i sin interpellationställt ett antal frågor som rör användningen av denoch som regeringen harfördelat till ROT-insatser.För det första har frågat mig om vilkasysselsättningseffekter regeringen har beräknat attåtgärderna skall leda till.Regeringen har fördelat pengarna för ROT-åtgärder inom kultursektorn och på miljöområdet.De projekt som får del av ROT-pengarna beräknastotalt ge ca 8 500 årsarbeten.Till ROT-åtgärder inom kultursektorn går 370miljoner kronor, som beräknas ge 1 450 årsarbeten.Dessa är fördelade på följande sätt:-- Statliga kulturbyggnader får 100 miljoner kronoroch beräknas ge 100 jobb,-- Icke statliga kulturbyggnader, t.ex. muséer påolika håll i landet, får ochberäknas ge 350 jobb,--Kulturmiljövård och kulturbyggnader får 195miljoner kronor och ger 975 jobb,-- De kungliga slotten får och ger25 jobb.Till ROT-åtgärder inom miljöområdet, i vidbemärkelse, går somberäknas ge 7 100 årsarbeten. Dessa är fördeladepå följande sätt:-- Undervisnings- och omsorgslokaler får 580miljoner och ger 2 300 jobb,-- Äldrebostäder får och ger1 000 jobb,-- Miljöförbättrande åtgärder i bostäder får 330miljoner kronor och beräknas ge 3 300 jobb,-- Samlingslokaler upprustas för 100 miljonerkronor, vilket beräknas ge 500 jobb.Därutöver anslås för en höjningav högsta bidragsnivån från 15 000 till 25 000kronor vid radonsanering av alla typer avfastigheter.För det andra har frågat mig om hurdessa arbetstillfällen kommer att fördela sig överriket.Fördelningen av ROT-pengarna mellan olika delarav landet pågår som bäst inomArbetsmarknadsverket och övriga berördamyndigheter. De projektförslag som kommit frånbl.a. och omfattar projekt över hela landet.Det är också ett stort antal olika typer av projektsom kan komma i fråga för ROT-bidragen, vilketger goda förutsättningar för en bra spridning överlandet. Insatser i sysselsättningssvaga regioner skallges hög prioritet.Slutligen har frågat mig om det ärregeringens bedömning att samtliga medel kommeratt förbrukas inom den angivna tiden.ROT-bidragen till godkända projekt betalas ut iefterskott. Av den anledningen kommer delar av deanslagna medlen inte att kunna utbetalas inom deangivna tidsramarna. Även om utbetalningarnagörs senare bör pengarna kunna vara intecknade igodkända projekt. Det är därför angeläget attbeslut om bidrag fattas utan dröjsmål.ROT-paketet syftar till att ge en snabb effekt påsysselsättningen i byggbranschen. Att projektenkommer i gång är därför av storvikt. Regeringen poängterar också iregleringsbrevet att det skall ske en prioritering avprojekt med snabb igångsättning ochfärdigställande under kalenderåret 1994.Anf. 18 ():Herr talman! Jag ber att få tackaarbetsmarknadsministern för svaret. Det var ettmycket bra svar. Det var utförligt och konkret, ochbåde projektens summor och effekterna påsysselsättningen fanns väl redovisade.Bakgrunden till min fråga är det initiativ somriksdagen tog, nämligen att av de pengar som AMShar fått för årets budget använda en och en halvmiljard till särskilda insatser för reparation,ombyggnad och tillbyggnad.Det var alltså ett initiativ från , fastän vinog ansåg att regeringen borde ha tagit ett sådantinitiativ , när AMSväckte frågan hos regeringen. Då hade ju AMSkonstaterat att man inte kunde utnyttja hela sittanslag för att pressa tillbaka arbetslösheten.Svaret är bra i den meningen att det är konkret ochi siffror redovisar effekterna av det regleringsbrevsom regeringen utfärdat.I tidigare ROT-program har bidrag utgått tillkommunala fastigheter med högst avkostnaden. I det paket som regeringen nu läggerfram genom sitt regleringsbrev har man infört enbegränsning, som innebär att bidrag endast får gesför arbeten som leder till en ökad tillgänglighet förpersoner med funktionshinder eller tillmiljöförbättrande åtgärder.Detta är naturligtvis mycket vällovliga syften, menfinns det inte en risk för att man genom att ändrareglerna riskerar att begränsa möjligheterna att få igång byggen? Jag fruktar också att det blir svårt atttolka de föreskrifter som lagts om åtgärder somsyftar till allergisanering, ventilationsförbättringar,bullerskydd och andra liknande miljöförbättrandeinvesteringar.Min fråga till är: Finns det entillgänglig objektsreserv av det här slaget, somsnabbt kan komma i gång? Har AMS redovisat justen sådan reserv för att öka sysselsättningen?Utgångspunkten för det som vararbetsmarknadsutskottets förslag och sedemerariksdagens beslut var ju att man skulle vidtaåtgärder för att bringa nedarbetslösheten.Den andra delen av regleringsbrevet berör juststödet till miljöförbättringar av bostäder. På denpunkten har regeringen verkligen lyckats! Man harett regelsystem som är oerhört komplicerat.Kommunernas miljö och hälsovårdsförvaltningskall yttra sig, AMS skall i samråd med Boverketutveckla närmare regler, ochlänsstyrelserna skall medverka ibidragshanteringen, och bidrag får lämnas till högst10 % av den kostnad som kommunerna finnerskälig.Varför skall man röra till det så här, när vi vet attdet finns många angelägna insatser som bordekunna genomföras inom det regelverk som fannsföre detta regleringsbrev?Kan nu arbetsmarknadsministern lova attregeländringarna och det nya regelverket verkligenleder till att man pressar tillbaka den öppnaarbetslösheten? Det var ju syftet med riksdagensbeslut att använda innevarande års medel tillsärskilda insatser denna period.I den förra debatten sade att detsom är viktigast att diskutera nu -- med hänvisningtill debatten om gången tid -- är hur man bäst tartill vara den utveckling som är på gång. Anserarbetsmarknadsministern att det regleringsbrevsom regeringen utfärdat, efter initiativom ytterligare medel, verkligen syftar till att ta varapå utvecklingen, så att den öppna arbetslöshetenkan pressas ned?Anf. 19 ():Herr talman! Jag har följt den här debatten genomIngela fråga till arbetsmarknadsministernoch svaret på den. Jag kan konstatera attregeringen har tagit ovanligt på sig för attkomma ur startgroparna.Det var ju en chans som gav regeringen,ett bemyndigande att snabbt komma tillbaka medett förslag till program. Min uppfattning är, BörjeHörnlund, att regeringen har litet svårt att tacklabokstavsfrågorna. Eller är det kanske så attslitningarna i regeringen är för stora, så att det intefinns något egentligt utrymme för att stödja ettförbättrat bostadsbyggande och en förbättradombyggnadsverksamhet?Jag vill påminna om att ROT-programmet för1993/94 var ett initiativ som togs avsocialdemokraterna och som följdes upp av enöverläggning med regeringen. I den deltogCenterpartiet, ochSocialdemokraterna, men jag noterade redan då attModeraterna inte var med då. Och där har viorsaken till regeringens oförmåga att själv läggafram ett bostadsprogram.I regeringens proposition står ju också att man interäknar med några förbättringar 1994 och kanskeinte heller 1995. Men 1996 skall de storaförbättringarna komma, allt enligt regeringensegen uppläggning.Jag kan ha en viss förståelse för hur det kan vara attvara arbetsmarknadsminister i en regering som såkraftigt domineras av Moderata samlingspartietoch deras välkända uppfattning ombostadspolitiken.Det utförligt refererade förslag som föreligger ärett försök. Men jag tycker att man kanske ändåborde ha funderat över om inte alla dessafantastiska möjligheter att bygga uppbostadsmarknaden skulle kunna tas bättre till vara.Vi har ju ett stort antal bostäder som behöverbyggas om. Vi har ett lågt bostadsbyggande. Jaghöll på att säga att det är det lägsta i modern tid,men det är faktiskt det lägsta sedan före andravärldskriget. Det är ju ett bra tag sedan. Vibefinner oss i ett läge med låg inflation, låga räntoroch mer hanterbara produktionskostnader ä för ettpar . Detta tillgodogör sig BörjeHörnlund i sitt regeringsarbete.Men det märkliga är att ingen vill bygga just nu.Det finns ingen som vill sätta i gång några byggen.Vi har en regering som inte är särskilt intresserad,och vi har en bostadsmarknad där ingen vill sätta igång trots att förutsättningarna är de bästanågonsin. Tycker inte att det är ettganska märkligt förhållande?I slutet på 80-talet, som vi hörde berättas omtidigare, var det en mycket stor aktivitet påbyggmarknaden. Det var mycket stor efterfråganpå lägenheter. Det fanns väldigt många människorsom ville bygga trots att vi hade ett högtkostnadsläge. när förutsättningarna är igrunden förändrade finns det ingen som vill bygga.Det finns faktiskt inte heller någon som efterfrågarbostäder, för att vara alldeles uppriktig. Menbristen på efterfrågan sammanhänger ju sombekant med det område som harspecialiserat sig på, nämligen arbetsmarknaden. Vihar ju en mycket stor arbetslöshet.Problemet med om det skall byggas bostäder ellerej, om det skall vara ROT-program eller inte ochom det skall vara ombyggnadsverksamhet eller inteligger i att vi har olika meningar om hur vi skalltackla arbetsmarknaden. Den som inte vill tacklaarbetsmarknaden och avskaffa arbetslöshetenbehöver inte heller bygga några bostäder.Anf. 20 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! De kommunala ROT-bestämmelserna på högst har resulterat iuppgörelser som gör att man i genomsnitt harbetalat 22--. Det är min förhoppning attföreträdarna för kommunerna har förmåga att äventa tag i de nya miljöbestämmelserna. De brukarvara duktiga att anpassa sig.Ingela frågade om jag kunde garantera attdetta kommer att ge många jobb. Ja, det kan jag,men jag kan inte garantera att varje objekt till fullokommer att utvecklas som det är tänkt. Jag skall tillIngela överlämna ett antal papper meddetaljer som visar vilken typ av projekt det gälleroch hur de är fördelade mellan länen i dagsläget.Låt mig gå över till bostäderna. Jag vet inte vad densista kända siffran är, men jag tror att det finns ca60 000 tomma lägenheter . Det är klart att detdå är litet besvärligt att sätta i gång mednybyggnationer. Men detta är också i sin tur ojämntfördelat över landet. Vi har många små kommunerdär det kommer att ta åratal att fylla på de bostädersom man har byggt. Men mycket talar för att denhär regionen kommer att behöva nya bostäder.Samma sak gäller för hotell och kontor. Man harbyggt kontor framöver. Där skerockså en rationalisering som gör att de inte fylls påså snabbt. Hotellen har som bekant enmedelbeläggning på . Den bordeegentligen ligga på för att det skall varaekonomiskt sunt. Därför är inte heller den delen avdet som byggdes riktigt tillgänglig i dag.Oskar vet att jag har en lägenhet i ett hussom ägs av . Den ligger en liten bit från detställe där han ibland brukar fika . Detvar ett väldigt motstånd när lägenheterna i detområdet skulle repareras. Folk är litet oroliga föratt flytta och få litet bekymmer ett tag. HSB taladefaktiskt med mig om att jag borde tillhöra denpositiva delen för att det skulle bli lättare att få igång detta. Det är inte heller så lätt att stampa framreparationer hur som helst. Det måste ju vara enfördel -- och det hoppas jag att vi är överens om --att man nu handlar upp 20--billigare än underöverhettningsperioden. Det är egentligen rätt tidnu att passa på att göra detta.Jag noterar att byggbranschen är den mestbekymmersamma branschen. Även om det nusatsas på infrastruktur väsentligt mycket mer äntidigare väger det inte alls upp byggbranschensproblem. Vi kommer säkert att behöva ha fleradiskussioner om detta oss emellan, men kanskeframför allt inom bostadsutskottet osv.Anf. 21 ():Herr talman! går medvetet förbidet som var kärnan i min frågeställning. Jag tyckernaturligtvis att det är alldeles utmärkt attArbetsmarknadsstyrelsen kan förhandla medupphandlare, byggare och kommuner för attkomma fram till ekonomiskt vettiga projekt. Jaghar inget emot att det innebär att man pressartillbaka bidraget från till , eller om detvar 22--. Det är ju slutresultatet i en sådanförhandling som är viktigt.Min poäng i resonemanget om de medel som skallanvändas innevarande år är oron för att regeringenhar gjort regelverket så komplicerat att man kanskeöver huvud taget inte kommer fram till någraobjekt. Jag frågar arbetsmarknadsministern:Varför lägger man in begränsningar inom ramen förbidragen på högst så att det finns risk för attdet över huvud taget inte finns några objekt somfaller innanför dessa ramar?Syftet med beslut var att underinnevarande år använda pengar för att pressatillbaks den öppna arbetslösheten med hjälp avåtgärder som dessutom är samhällsnyttiga, t.ex.reparation, ombyggnad och tillbyggnad.Den andra frågeställningen handlar om det oerhörtkomplicerade i att man i det här perspektivet, frånapril/maj fram t.o.m. juni, för in ett helt nyttregelverk med föreskrifter, förordningar,kontrollsystem osv. för ett bidrag på . Det ärdärför som jag frågar om dettaverkligen är genomtänkt.Jag vill inte påstå att regeringen har gjort dessabegränsningar därför att den är litet sur över att detinte var regeringen som tog det här initiativet.Regeringen hade möjlighet att göra detta fråndecember och fram till . Då sadeett enigt arbetsmarknadsutskott att det faktiskt fickvara nog. Men det är klart att tanken har slagit mig.Nu säger att han kan lova att densysselsättning som han har redovisat här kommer igång. Det innebär att omfattningen av projekten --kanske inte just enskilda projekt -- kommer att geett resultat motsvarande ca 17 000 arbetstillfällen.Det finns en passus i regleringsbrevet som jag villställa en fråga om. Det står att det skall finnas vissadispensmöjligheter för senare start. Med dettakomplicerade regelverk måste dendispensmöjligheten definitivt behandlas med storgenerositet. Är detta också ?Anf. 22 ():Herr talman! Jag vill tala om för läget när det gäller tomma lägenheter i dagnästan är likställt med det som rådde efterregeringsskiftet . Då hade vi i 45 000--48 000 tomma lägenheter. Det fanns, lindrigt sagt,stora bekymmer på bostadsområdet när det gälldesysselsättning och annat.Den nya regeringen som tillträdde då drog i gångarbetsmarknaden och jobben. Den såg till att detinvesterades och att olika verksamheter kom igång. --86 hade de tommalägenheterna försvunnit. Det är precis vad somkommer att ske också, det ögonblick arbetsmarknaden i börjaratt fungera kommer folk att få inkomster. Dekommer att delta i konsumtionen. De kommer attefterfråga bostäder. Alla de som flyttartillbaka till sina föräldrar för att de inte har råd attha en egen lägenhet, alla de som vräkts från sinabostäder och alla de som bytt från en bra och rymligfamiljelägenhet till en mindre lägenhet avkostnadsskäl kommer att efterfråga bostäder i ochmed att de får jobb.Jag hoppas att inte anser attSverige är färdigbyggt. Det är inte färdigbyggt. Detfinns en oerhörd kompetens på bostadsmarknaden.Den väntar på möjligheter att dra i gångverksamheten.Börje och jag är ju gamla goda vänner.Men jag pratar nu med somarbetsmarknadsminister. Jag har litet svårt attacceptera att regeringen inte gjorde något när denfick brevet från ochBoverket . Det är riktigt somIngela påpekar. Ni gjorde ingenting. Jag trorinte att ni hade tänkt att göra något heller om interiksdagen hade slagit näven i bordet och sett till attdet kom en beställning.Jag skulle också önska attarbetsmarknadsministern ville se över den mycketkonstifika och märkliga byråkrati som finns i en delav de sammanhang som regeringen nu har fattatbeslut om och sörja för att dessa ärenden handläggsav länsstyrelsernas bostadsenheter och inte på treeller fyra olika myndigheter. Det är dessutomangeläget att ökningen av jobben kommer i gångoch, som framhåller, attdispensgivningen efter blir generös.Anf. 23 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Det gäller naturligtvis också påbyggområdet att få ut så många arbetstillfällen sommöjligt i förhållande till antalet satsade kronor.Mot det svär naturligtvis att vissa av byggena är statliga och alltså inte har privatamedfinansiärer. Å andra sidan skall också dessabyggen genomföras och fanns i princip med påbeställningslistan.De ärade meddebattörerna har vidare givit uttryckför att miljö- och handikappsträvandena är viktiga,även om det kan bli litet jobbigare att handläggasådana frågor. När det gäller hänsynen till särskildaskäl är jag rätt övertygad om att man kommer attse till sakfrågan, huruvida det är fråga om ett viktigtbygge som bör sättas i gång , på enbyggarbetsmarknad som är mindre god. Jagförutsätter alltså att pengarna kommer till nytta.Hur vi än diskuterar i dessa sammanhang är det tillslut ränte- och kostnadsläget som blir avgörande,och det kommer att dröja ett stort antal år innan vikan återfå en fullgod ordinarie arbetsmarknad. Jagoch andra med mig är liksom om att utflyttningen från familjenförsenas i en situation där arbetsmarknaden inte ärbra. Så har det alltid varit, och så är det också nu.Anf. 24 ():Herr talman! Jag vill återkomma tillarbetsmarknadsministerns kommentar i den förradebatten att det som är viktigt att diskutera är hurman bäst tar till vara den utveckling som är pågång. Mot den bakgrunden och med tanke påmånga av de resonemang som vi har fört i den häromgången delar jag, även om regleringsbrevet nuär framlagt, synpunkt att manomedelbart bör se över dessa frågor. Det kan intevara rimligt att inom en så som detnu handlar om föra in regeländringar föranvändningen av denna summa pengar.Vi är överens, , om att sådant somtillgänglighet, miljösatsningar och åtgärder motradon måste övervägas när det gäller reparation,ombyggnad och tillbyggnad, men det är inte rimligtatt krångla till det hela med anledning av så litetpengar som 1 1/2 miljard trots allt är och för en såkort period som det gäller. När man läserregleringsbrevet slås man av att sådana här reglerhar lyfts fram. nämnde själv en delbyggen som är helstatliga och som ger en snedregional fördelning.Trots den fina redovisning som lämnas i BörjeHörnlunds svar måste jag ändå säga att det vid enjämförelse mellan vad som anförs i svaret och detsom regleringsbrevet innehåller skapas enutomordentligt stor osäkerhet. Det som skrivs iregleringsbrevet kommer sedan att följas i de olikaleden, regionalt och ute i de olika länen.Jag vill återigen, arbetsmarknadsministern, säga attjag tycker att det var ett bra svar men att det skaparen utomordentligt stor osäkerhet när det gällereffekterna av det av regeringen utfärdaderegleringsbrevet. Arbetsmarknadsministern får numöjlighet att använda de aktuella 1 1/2 miljarderna.Jag har tolkat arbetsmarknadsministerns så att detkommer att råda utomordentligt stor öppenhet närdet gäller dispenser. Jag vill frågaarbetsmarknadsministern om han kommer attutnyttja möjligheten att använda ocksåkvarvarande medel hos AMS för insatser inomramen budget. Det kommer juatt uppstå möjligheter härtill innan budgetåret ärslut.Anf. 25 Arbetsmarknadsminister ():Herr talman! Det här är en fråga som jag haranledning att tillsammans med andraangelägenheter diskutera på de mycketregelbundna träffar som jag på grund avarbetsmarknadsläget har medArbetsmarknadsverkets ledning. Det är en av defrågor som kommer att beröras i samtalen underresten av detta budgetår.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på interpellation 1993/94:94 omfristående skolorAnf. 26 Statsrådet ():Herr talman! har i en interpellationtill mig ställt vissa frågor om fristående skolor. Derör bidraget till fristående skolor, läroplanens kravpå allsidighet, demokratiskt förhållningssätt ochtolerans samt elevernas integritet i grundskolan.Bakgrunden till frågorna är att den s.k. trosrörelsenpå startat flera skolor i olika delar avlandet.Intresset för att starta fristående skolor är fortsattstort. Inför nästa läsår kommer det att finnas fler än250 godkända fristående skolor.Denna utveckling är naturligtvis glädjande.