prot · GH0992 · 1994-04-20 00:00:00 — Privatahusläkare har rätt att verka på exakt samma villkorsom offentliganställda.Ny demokrati sade ja till husläkarlagen efter attpartiet fått gehör för en del synpunkter man hadehaft om avgiften för besök hos specialistläkarna. förhandlingar som föregick beslutet fick Nydemokrati sina krav tillgodosedda. Således harlagen om husläkare införts med Ny demokratisaktiva medverkan!Nu, , har man gått ihop med desocialistiska partierna -- observera att man har engemensam skrivning i betänkandet -- och vill nustoppa fullföljandet av hela denna viktigavalfrihetsreform. Vad Ny demokrati då gör är anammar den socialistiska sjukvårdspolitiken,som innebär att landstingen skall ha monopol på allsjukvård och att de fria läkarna helt skall svältas ut.Det handlar inte bara om att Ny demokrati därmedmotarbetar sin egen politik, man bryter ocksåingångna avtal. Finns det ingen som helst politiskmoral kvar hos Ny demokrati?När husläkarlagen antogs av fannssåledes en överenskommelse mellan de borgerligapartierna och Ny demokrati. Den innebar att ensärskild åtgärdstaxa för husläkare skulle införas, attdet skulle införas dispensregler för läkare som harannan specialistkompetens än allmänläkarexamensamt att patientavgiften får vara högst högrevid besök hos övriga specialistläkare jämfört medbesök hos husläkare.I pressen har representanter för Ny demokratihävdat att regeringspartierna brutit dennaöverenskommelse. Vad är egentligen sanningen?Regeringen har utfärdat enåtgärdstaxa. Den uppfyller de krav som ställdesunder överläggningarna med Ny demokrati.Socialstyrelsen har också utfärdat bestämmelser förnär dispens för läkare med annanspecialistutbildning än allmänläkarens skall ges.Dessa bestämmelser är generösa. Krav kan ställaspå kompletterande utbildning ochpraktiktjänstgöring.Ett litet kuriosa i sammanhanget är attHusläkardelegationen, som följer genomförandetav reformen, anser att dispensbestämmelserna ärför generösa och att de bör skärpas. Mångalandsting har också infört patientavgifter därskillnaden är högst mellan husläkare ochövriga specialistläkare. Med andra ord harregeringspartierna således fullföljt sin del av avtaletmed Ny demokrati.Om husläkarlagen upphävs kommer landstingen attfå en mycket stor makt att bestämma överläkaretableringar. Den fria etableringsrätten förhusläkare och konkurrensneutraliteten mellanprivata och offentliganställda läkare skulle upphörai många landsting. Den enskilde medborgarens rättatt själv välja sin egen husläkare skulle allvarligtifrågasättas och helt lämnas tilllandstingspolitikerna att besluta om.Ny demokrati ger numera ett aktivt stöd försocialistpartiernas ideologiskt grundade motståndmot etableringsfrihet. Man har inte några egnamotiveringar eller reservationer utan skriver engemensam text med Socialdemokraterna ochVänstern. Är det en utveckling som Ny Demokratisträvar efter, och är det verkligen det man lovadesina väljare?Vi upplevde samma sak , då vi fick ettyttrande från skatteutskottet beträffandevårdnadsbidraget. Även då fanns det en gemensamtext från Socialdemokraterna och Ny demokrati.Ny demokrati hade inget eget alternativ, inga egnamotiveringar, utan hade skrivit ihop sig medSocialdemokraterna. Det är det nya.Genom Socialdemokraternas och Ny Demokratisagerande cementeras inte bara landstingensmonopol, till men för den enskildes möjlighet attvälja. De två partierna blir också ansvariga för attresurserna till den svenska sjukvården minskas med195 !Socialdemokraterna försöker ju hävda attsjukvården i vårt land har fått mindre resurser desenaste tre åren. Det blir därför märkligt när mantrots detta grundlösa påstående medvetet minskardessa resurser med nästan 200 miljoner! Densocialdemokratiska trovärdigheten försvinner likafort som Ny Demokratis moral!Herr talman! Den långsiktiga inriktningen förregeringspartiernas välfärdspolitik är att ställa denenskilde i centrum och att öka valfriheten.Alternativ och komplement till den offentligatjänstesektorn skapar konkurrens, vilket gerförutsättningar för såväl effektiviseringar somkvalitetsförbättringar.Välfärdspolitiken kräver en stark ekonomisk bas.För att långsiktigt trygga välfärden måsteobalanserna i ekonomin undanröjas. Grundernaför den generella välfärdspolitiken ligger fast.Vård, omsorg och service skall erbjudas på likavillkor och med rättvis fördelning.Socialutskottet, som ställer sig bakom regeringenspolitik, anser att alla barn och ungdomar skall fåväxa upp under trygga förhållanden och med godomsorg. Huvudansvaret för vård och fostran måsteligga på familjen, medan statens och kommunernasinsatser i första hand skall vara stödjande ochkompletterande och bygga på ett nära samarbetemed föräldrarna.Ett nytt statsbidragssystem för primärkommunerhar införts. med det nya statsbidraget harett stort antal specialdestinerade statsbidrag tillsåväl kommuner som landsting upphört ochdärmed också de detaljstyrande regler som varförenade med många av dessa bidrag.Den tidigare statliga detaljstyrningen hade främstsin grund i kraven på rättssäkerhet och likvärdigservice för medborgarna. Den bidrog dock till attförsvåra förnyelse, effektivisering och lokalanpassning av den kommunala verksamheten.Huvudsyftena med det nya utjämningsbidraget äratt skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningardels genom att utjämna de ekonomiskaskillnaderna mellan kommunerna, dels genom attge största möjliga handlingsutrymme förkommunerna att själva utforma sin verksamhet.Behovet av flexibilitet och av att kunna utformaverksamheten efter lokala behov har ökat.Begränsade resurser ställer allt större krav påförnyelse och effektivisering.Det är viktigt att följa upp hur barns ochungdomars hälsa påverkas när hela familjensförutsättningar ändras. Barns och ungdomarssituation avspeglar i hög grad samhälletsvärderingar. Föräldrarnas arbetslöshet ochosäkerhet påverkar också barnen.Socialutskottet ser med oro på uppgifter om att denpsykiska hälsan förändrats hos barn och ungdomari familjer som drabbats av arbetslöshet. I det socialaarbetet med barn och familjer finns positivaexempel på förbättringar men tyvärr också exempelpå brister och neddragningar. Därför är det viktigtatt öka satsningen på såväl metodutveckling somalternativ inom och utom den offentligaverksamheten.Socialstyrelsen har på regeringens uppdrag gjort enstudie av utvecklingen i landets kommuner för attse hur kommunernas omställnings- ochförnyelsearbete har påverkat situationen förbarnen. har i uppdrag attgöra en allmän översyn av socialtjänstlagen. I ettdelbetänkande har kommittén lämnat förslag till enprecisering av lagregleringen av rätten till bistånd iden del som avser den enskildes försörjning.Betänkandet har remissbehandlats och beredsvidare inom regeringskansliet.Socialtjänstkommittén skall överlämna sittslutbetänkande under detta år. Socialutskottetanser därför att regeringens kommande förslag pådetta område först måste avvaktas innan riksdagentar ställning till de krav som motionärerna i dessasammanhang har fört fram.Herr talman! Jag ber att med det anförda få yrkabifall till reservationerna nr 5, nr 6, nr 12, nr 13 ochnr 14, samt i övrigt till utskottets hemställan.Anf. 6 BO () replik:Herr talman! hävdade att jag hadefel i sak när jag i mitt anförande påstod attregeringen inte har levt upp till den förstaregeringsförklaringen. I den lovade regeringenBildt att man skulle satsa på de sämst ställdagrupperna i samhället.Jag vill hålla fast vid mitt påstående att regeringeninte uppfyllt detta löfte på det sätt som kundeutläsas av de ambitioner som man hade och dedeklarationer man gjorde.Jag hänvisade till undersökning ombarns villkor. I den finns flera bevis för att man intepå ett bra sätt har klarat att ta hand omflerbarnsfamiljerna med tanke på den rådandesituationen med minskat utbud och höjda avgifter.Jag hade kunnat lägga till en annan rapport, somnyligen kommit från och somhandlar om hur situationen för flyktingbarnen serut. Man kan inte påstå att vi på ett bra sätt harklarat av den gruppen.Jag skulle också kunna nämna socialhjälpstagarnassituation . Ni har själva kunnat läsa om dehårdnande attityderna gentemot dem som begärsocialhjälp. Det lär visst vara så att har skickat anvisningar somhårt pressar de socialhjälpstagande attåterkommande springa till sina arbetsgivare ochfråga om de inte kan få tillbaka jobbet. blirarbetsgivaren arg och säger: Jag har ju just pratatmed dig! Man stressar alltså socialhjälpstagarna.Jag vet en författare som går in i 10--20socialhjälpsfamiljer för att se hur socialtjänstensnya attityder gentemot socialhjälpstagarna växerfram . Många kämpar hårt för att klara sig.Men om en spritpåverkad son har suttit och ringtoch gett den ensamma mamman en hög räkning, såatt hon i sin förtvivlan måste gå till --då är det nobben! Vi har kunnat se sådanaexempel i TV.Jag har framför mig, , fakta frånStiftelsen . Åren1982--1993 drogs ned från ,ålderdomshemmen från och långvårdenfrån 12 till 7 %.Jag vill påstå att man inte generellt kan hävda attregeringen medvetet har satsat på och lyckats medde mest utsatta grupperna. Jag delar gärna StenSvenssons uppfattning att det har tagits viktigainitiativ när det gäller de handikappade och LSS,och jag välkomnar deklaration attutskottet också skall försöka att gemensamt hävdade psykiskt stördas situation vid behandlingen avden proposition som föreligger. Men de tvåexemplen räcker inte för att säga att det löfte somregeringen ställde ut i sin förstaregeringsdeklaration har infriats.Anf. 7 () replik:Herr talman! Detta beror naturligtvis på vad manmenar med de sämst ställda. Vi var fullständigtöverens i , , omatt de grupper som vi då ägnade oss åt var de mestutsatta i vårt samhälle. Det var exempelvis psykisktstörda missbrukare, och många av dem äruteliggare. Den omständigheten att regeringen haravsatt 1,6 miljarder till LSS-reformen är också ettuttryck för att vi vill hjälpa de mest utsattagrupperna i samhället.Både för handikappreformen -- som kostar mycketmer än bara pengarna till LSS-lagen -- och förPsykiatriutredningens förslag måste utrymmeskapas genom omprioriteringar inom andraområden, som inte är lika angelägna. Man måsteacceptera den utvecklingen, i ettsamhällsekonomiskt läge där vi har mycket ont omresurser och där vi måste föra en ekonomisk politiksom genererar den tillväxt som är nödvändig för attnäringslivet skall kunna fullfölja sin uppgift att bäraupp och försörja den offentliga verksamheten.Jag vill också, herr talman, ställa en konkret frågatill , mot bakgrund av innehållet ihans anförande och replik: Varför villSocialdemokraterna dra bort 195 miljoner frånanslaget till hälso- och sjukvården? Det ärinnebörden av Socialdemokraternas yrkande medanledning av att de vill riva upp lagen omhusläkare.Anf. 8 BO () replik:Herr talman! Jag vill gärna ge eneloge för det arbete som han har gjort iPsykiatriutredningen och för att han har varit medom att lyfta fram de psykiskt stördas situation. Jaghade förmånen att börja som ordförande iutredningen, men efter regeringsskiftet trädde StenSvensson till. Jag kan konstatera att vi gemensamthar kunnat göra en stor syneförrättning i detsvenska samhället, att vi har lyft på många stenaroch sett att det här är en mycket utsatt grupp, sombehöver insatser. Om rehabiliteringen fungerar fårdessa människor gå hem till ensamhet, utansysselsättning, utan socialt nätverk. De åker ner isina svarta hål igen och kommer tillbaka tillbehandling. Detta är icke försvarbart -- StenSvensson och jag är helt överens om det. Jaghoppas att med anledning avpsykiatripropositionen skall lyfta fram dennagrupp, så att den psykiska ohälsan kan minska ochvälfärden öka för dessa människor.Men detta rättfärdigar inte, , att ettantal andra grupper har drabbats. De sjuka får välanses vara en utsatt grupp. De samlade landstingenhar sagt att pengarna till hälso- och sjukvården skallminskas realt --1996. Jag har frågat flera landstingspolitiker om dekan bedöma konsekvenserna för de äldre när detgäller tryggheten och kvaliteten i sjukvården närman gör så drastiska neddragningar, men svarenhar uteblivit.Jag vet inte om vågar påstå attregeringen kan bedöma konsekvensernabeträffande kvaliteten i svensk sjukvård, bl.a. förde äldre, när det nu finns planer på att göra sådanadrastiska neddragningar framöver. Jagtror inte det. Det är därför som jag ochsocialdemokratin påstår att utsatta grupper nuhotas, och att t.o.m. medelklassen hotas, om manfortsätter att köra på som den skånska brigaden idet svenska välfärdssamhället. Vi går inte med pådetta.Varför vill vi inte ge 200 miljoner till svensksjukvård? Ja, den borgerliga regeringen har införten husläkarlag, och vi tycker att den är onödig. Detgår att klara valfrihet och husläkare utan denna lag.Regeringen vill lägga ut på treår, och vi tycker att detta är onödigt. Vi var emotreformen, och därför vill vi inte ge pengar till den.Anf. 9 () replik:Herr talman! Jag noterar givetvis med stortacksamhet beröm beträffande vårainsatser för de psykiskt störda. Såvitt jag förstår, ärvi överens om att de psykiskt störda är den mestutsatta gruppen i vårt samhälle. Där har vi alltsågjort en satsning i linje med regeringsförklaringen.Bo Holmberg retirerar och säger att man ibegreppet utsatta grupper måste räkna in mångafler. Det må vara hans sak att göra det, men jag hartalat om de mest utsatta grupperna.Jag konstaterar t.ex. när det gäller sjukvården, somBo Holmberg nämnde, att det moderata förslagetom införande av en vårdgaranti, som vi drev ivalrörelsen både 1988 och 1991, ledde till deförbättringar och den vidgade valfrihet som jagredovisade i mitt anförande . Det har skettförändringar, genom att monopolen inom övrigadelar av social verksamhet har brutits. Jag nämndeexempel beträffande den privata barnomsorgen imitt anförande.Jag tror att försöker vädja tillbetydligt större grupper än vad som egentligen kaninräknas under begreppet de allra sämst ställda.På min fråga beträffande de 195 miljonerna svararBo Holmberg att han kopplar dem till detta attSocialdemokraterna skall ta bort husläkarlagen. Deföreslår ju att regeringen får en beställning attåterkomma med ett sådant förslag. Det ärendetskall då processas på sedvanligt sätt, därför attsjukvårdshuvudmännen måste få tillfälle att yttrasig och avge remissvar, varefter Lagrådet skall yttrasig, etc. Det hela kommer alltså att dra ut på tiden.Sedan skall ärendet behandlas på sedvanligt sätt iutskottet.Med andra ord kommer den nuvarandehusläkarlagen att gälla . Den gäller framtill den tidpunkt då författningar har utfärdats,efter det att har fattat ett nyttlagstiftningsbeslut. måste det finnaspengar för omställning -- det är absolut nödvändigt.Om inte dessa pengar finns, måste pengar tas frånnågot annat område inom hälso- och sjukvården,för att man skall kunna leva upp till lagens krav.Jag tror att har bedragit sig själv. Detkommer att fattas pengar i motsvarande mån, omnu mot förmodan skulle besluta att göraden här beställningen att riva upp husläkarlagen.Socialdemokratin har ansvaret för att dessa pengarkommer att saknas inom hälso- ochsjukvårdsområdet.Anf. 10 ():Herr talman! Vi skall fatta beslut om en radviktiga frågor på socialpolitikens område. Detgäller ärenden som vi har behandlat isocialutskottet och våren. I enlighetmed en överenskommelse vi gjort tänker jag i förstahand uppehålla mig vid riktlinjerna för dengenerella välfärdspolitiken. senare att gå närmare in på hälso- ochsjukvården, och kommer att taupp frågor som gäller barn och ungdom.Herr talman! Först något om förutsättningarna ochtillvägagångssätten: Vilket regelsystem vill viutveckla för att värna medborgarnas trygghet ochvård och fostran av barn? Hur skall vi klara av atttillgodose behoven för dem som behöver resurserav god kvalitet inom hälso- och sjukvården? Jagtänker då på de äldre, som blir allt fler, och på defunktionshindrade. Kort sagt: Hur skall vi klara avatt tillgodose de grundläggande behoven i detsvenska välfärdssystemet?Regeringen anger i propositionen att grunden förden generella välfärdspolitiken ligger fast. Mansäger att de ekonomiska trygghetssystemen även iframtiden skall vara allomfattande. Stöd ochinsatser kan grundas på inkomstbortfallsprincipen,men de kan också vara helt eller delvis beroende avinkomst. Vidare sägs det att lika villkor med rättvisfördelning skall råda vid vård, omsorg och service.Jag anser det väsentligt att vi kan slå fast dessaprinciper, som också utskottets majoritet stårbakom. Som socialliberal vill jag tillägga att dengenerella välfärdspolitiken tillsammans med denaktiva arbetsmarknadspolitiken är det allraviktigaste kännetecknet för vårt land, och den harvi i liberalerna arbetat för och kommeratt arbeta för.Jag har blivit litet bedrövad då jag har hört tidigareinlägg i debatten. menade attregeringen har agerat för valfrihet oavsett om dethar funnits behov av det eller inte och moraliseradeöver regeringens hantering av frågorna. Vi som harvarit med i debatten om barnomsorgen vet vilketoerhört stort motstånd socialdemokraterna hargjort mot privata alternativ i barnomsorgen. Nuställer man äntligen upp för dem med en läpparnasbekännelse, men det är inte mer heller!Stefan i Ny demokrati sade när det gälldevälfärden att staten skall garantera ''golvet'',grundtryggheten, men han undvek noggrant attredovisa vilken nivå ''golvet'' skall ligga på. Enligtvad vi har sett under de senaste turerna isocialutskottet saknas det inom Ny demokratinågot som är grundläggande för demokratin,nämligen ansvar. Jag tror att det gäller också fråganom grundtrygghet.Till skulle jag vilja säga några ordnär det gäller frågan om en rättighetslag. Vi har junu en socialtjänstkommitté som arbetar och somskall lägga fram sitt slutbetänkande före årets slut.Kommittén har också lagt fram en deldelbetänkanden.Uppriktigt sagt har jag mycket svårt att förståSocialdemokraternas reservationer, somVänsterpartiet har instämt i. Jag skulle vilja frågaoppositionen: Är det strävandena att ställa denenskilde i centrum och öka hans valfrihet ochinflytande som irriterar er? Eller är det det faktumatt alternativ till den offentliga tjänstesektornskapar konkurrens som erbjuder bådeeffektiviseringar och kvalitetsförbättringar? Ellerär det vårt konstaterande att välfärdspolitikenkräver en stark ekonomisk bas?Herr talman! Från oppositionens sida gör man ävengällande att det pågår en nedrustning inom densvenska välfärdsmodellen och att barns hälsa nuhotas. Ja, man menar att klassamhället är tillbaka.Det är som att höra ekon från 60-talet.Jag tolkar angreppen från oppositionen så att manmenar att regeringen gör ett medvetet angrepp påvälfärdspolitiken. Det är mycket olyckligt med ensådan debatt, som enbart skadar. Den skapardessutom en fullständigt felaktig bild. Relevantafakta talar ett annat språk. Men det behövs tydligenen påminnelse till oppositionen om attvälfärdspolitiken kräver en stark ekonomisk bas.För att långsiktigt trygga välfärden måsteobalanserna i ekonomin därför undanröjas.Låt mig påminna om att de samlade socialautgifterna inklusive landstingens och kommunernasutgifter för hälso och sjukvården, barnomsorgen,äldre- och handikappomsorgen m.m. uppgår till475 miljarder för det kommande budgetåret, dvs.till av bruttonationalprodukten. Staten ochsocialförsäkringarna står för 300 miljarder av detotala utgifterna. Det är alltså stora insatser somman från samhällets sida gör.Om inte den borgerliga regeringen hade haft modoch styrka att göra den nödvändiga översynen av deautomatiska och galopperandekostnadsökningarna i våra sjukvårdssystem hadedet varit berättigat med kritik; då hadevälfärdssystemet varit i gungning. Vi har tidigarelevt med en socialdemokratisk politik och ettsystem som skapade köer och bidrog till en storobalans i våra sjukvårdssystem.Jag vill än en gång framhålla att det är viktigt attbehålla den svenska välfärdspolitiken. Men vi haruppenbarligen olika syn på hur vi skall gå till vägaför att den skall bevaras. Vi måste vara medvetnaom att det stora budgetunderskottet i de offentligafinanserna medför att en femtedel av utgifternamåste finansieras med upplåning. Med andra ord:Räntekostnaderna får inte växa mer på bekostnadav viktiga välfärdsfrågor och tränga undan viktigautgifter för vård och omsorg. Det är en politik somvi benhårt håller fast vid från borgerligt håll ochfrån folkpartistiskt håll.Herr talman! Den generella välfärdspolitiken berören mycket viktig del i den socialliberala ideologin,och vi har ansvar för den i den borgerligaregeringen. Jag menar att frihet aldrig fårreserveras för ett fåtal -- den måste ges en rejälinnebörd. I regeringen har liberalernadärför varit med om att genomföra en rad reformersom innebär större frihet för den enskilde. Vi hargjort det möjligt att välja dagis, vi har kortatvårdköerna, vi har åstadkommit ett ökat stöd till demänniskor som lever i det glömda -- jagtänker då på t.ex. den lag som togupp, LSS. Möjligheten att välja husläkareåterkommer jag till litet senare i mitt anförande.Det behövs inlevelse i människors vardag. Därförbehövs det både hjärta och hjärna i politiken.Hur skall balans i ekonomin och ett fungerandevälfärdssystem åstadkommas? Regeringen harvidtagit en rad åtgärder för att minskabudgetunderskottet.Samtliga offentliga transfereringar är underöversyn. En del har redan förändrats, exempelvissocialförsäkringen. Genom en krisuppgörelse medSocialdemokraterna genomförde vi en sänkning aversättningen. är nu oerhört kritisk tilldetta och har återkommit till det . Mendet var faktiskt Socialdemokraternas eget förslagsom genomfördes. Från sida önskadevi ytterligare en karensdag. Det hade varit bättreför de långtidssjuka.Utredningen 2000 undersöker hur hälso ochsjukvårdens framtida finansiering skall utformas.På lokal nivå ute i landstingen pågår ettförändringsarbete. Tyvärr valde oppositionen atthoppa av utredningen i stället för att vara med ochpåverka -- ett synnerligen egendomligtförfaringssätt från socialdemokratiskt håll. Tvådelbetänkanden kommer ändå att presenteras litetlängre fram.Rapporten om vårdens svåra val är underremissbehandling.Alkoholkommissionen har lagt fram sittbetänkande. Om vi kunde minska alkoholskadornaskulle vi göra stora vinster både för enskilda och församhället i stort. Det är min innerliga förhoppningatt det kommer att bli så genom en aktivmedverkan från samtliga partier.Socialdemokraterna säger i sin motion attvälfärdspolitiken skall fungera som en enandekraft. Varför väljer man då att ställa sig utanför ettdemokratiskt beredningsarbete?Från sida säger man i enreservation att verksamheten behöver ses över. Detär ju det som regeringen och håller påmed. Man säger också att det går att utvecklaskyddsnät. Jag tycker att det är bra attVänsterpartiet instämmer i detta. Då tycker jag också skall ställa upp på majoritetens förslag iutskottsbetänkandet.När Socialdemokraterna tar upp barnensuppväxtvillkor är man förvisso ute i ett angelägetärende, men angreppssättet tyder på en bristandeinsikt. Barnen är vår framtid, det bästa vi har. Detär vi ganska överens om. Utskottet slår också fastsom mål att alla barn och ungdomar skall få växaupp under trygga förhållanden. Huvudansvaret ärföräldrarnas och familjens, men det är viktigt attstat och kommun kan gå in med stödjande ochkompletterande insatser och att det numera finnsen barnomsorgslag som skall se till att barnen får enbarnomsorg när de behöver det.Nu anklagar regeringen försänkta ersättningsnivåer i försäkringssystemet. Jagmåste då hänvisa till den gemensamma uppgörelsenmellan oppositionen och regeringen.Jag anser att både regeringen och harvarit mycket pådrivande i barnomsorgsfrågorna.Som jag nämnde antog vi en barnomsorgslagden som bl.a. innehöll flera nationellamål. Den tar upp den pedagogiska verksamhet somEva nämnde i sitt anförande. Ett annatmycket viktigt mål är att göra det möjligt förföräldrarna att i ökad utsträckning själva väljamellan olika alternativ. Därigenom ökar derasinflytande över den omsorg som barnen får.Självfallet finns det brister i samhället som vi måstevara observanta på.