prot · GH0973 · 1994-03-16 00:00:00 — 12 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:1 s, 71 m, 27 fp, 28 c, 22 kds, 20 nyd, 1 -För res. 1:119 s, 12 v, 3 -Avstod:1 s, 1 mFrånvarande:17 s, 8 m, 6 fp, 3 c, 4 kds, 3 nyd, 2 vMom. 5 (anslaget Nyinvesteringar i stomjärnvägar)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:287 för utskottet13 för men.49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:118 s, 72 m, 26 fp, 28 c, 22 kds, 19 nyd, 2 -För men. :12 v, 1 -Frånvarande:20 s, 8 m, 7 fp, 3 c, 4 kds, 4 nyd, 2 v, 1 -Mom. 12 (trafikavgifter för banutnyttjandet)1. utskottet2. 2 (s)Votering:169 för utskottet137 för res. 243 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställanPartivis fördelning av rösterna:För utskottet:72 m, 27 fp, 27 c, 22 kds, 20 nyd, 1 -För res. 2:121 s, 1 c, 12 v, 3 -Frånvarande:17 s, 8 m, 6 fp, 3 c, 4 kds, 3 nyd, 2 vÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.TU14 SjöfartMom. 19 (utbildningsprogram för arbetslösasjömän)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:283 för utskottet15 för men.1 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:120 s, 68 m, 25 fp, 28 c, 21 kds, 20 nyd, 1 -För men. :1 s, 12 v, 2 -Avstod:1 -Frånvarande:17 s, 12 m, 8 fp, 3 c, 5 kds, 3 nyd, 2 vMom. 21 (en nordisk överenskommelse omfärjetrafiken)1. utskottet2. 1 (s)Votering:170 för utskottet136 för res. 143 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:72 m, 27 fp, 28 c, 22 kds, 20 nyd, 1 -För res. 1:121 s, 12 v, 3 -Frånvarande:17 s, 8 m, 6 fp, 3 c, 4 kds, 3 nyd, 2 vMom. 24 (kustsjöfart m.m.)1. utskottet2. 2 (s)Votering:166 för utskottet135 för res. 22 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:71 m, 26 fp, 28 c, 22 kds, 18 nyd, 1 -För res. 2:120 s, 12 v, 3 -Avstod:2 nydFrånvarande:18 s, 9 m, 7 fp, 3 c, 4 kds, 3 nyd, 2 vMom. 25 (vissa sjösäkerhets- och miljöfrågor)1. utskottet2. 3 (s)Votering:169 för utskottet136 för res. 344 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:72 m, 27 fp, 28 c, 22 kds, 19 nyd, 1 -För res. 3:121 s, 12 v, 3 -Frånvarande:17 s, 8 m, 6 fp, 3 c, 4 kds, 4 nyd, 2 vMom. 26 (ansvaret för strandade fartyg m.m.)1. utskottet2. 4 (s)Votering:171 för137 för res. 441 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:72 m, 27 fp, 28 c, 23 kds, 20 nyd, 1 -För res. 4:121 s, 1 c, 12 v, 3 -Frånvarande:17 s, 8 m, 6 fp, 2 c, 3 kds, 3 nyd, 2 vMom. 29 (Sandgrönnleden till )1. utskottet2. 5 (m, fp, c, kds)Votering:156 för utskottet151 för res. 542 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:119 s, 2 m, 1 c, 20 nyd, 12 v, 2 -För res. 5:2 s, 70 m, 27 fp, 27 c, 23 kds, 2 -Frånvarande:17 s, 8 m, 6 fp, 3 c, 3 kds, 3 nyd, 2 vStina () anmälde att hon avsett att röstanej men markerats ha röstat ja.Mom. 31 (återinförande av fritidsbåtsregistret)1. utskottet2. 6 (s)Votering:165 för utskottet137 för res. 61 avstod46 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:71 m, 27 fp, 23 c, 23 kds, 20 nyd, 1 -För res. 6:121 s, 1 c, 12 v, 3 -Avstod:1 cFrånvarande:17 s, 9 m, 6 fp, 6 c, 3 kds, 3 nyd, 2 vÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.TU15 LuftfartMom. 5 (upphandling av olönsam regionalpolitisktviktig flygtrafik, m.m.)1. utskottet2. 1 (s)Votering:168 för utskottet138 för res. 143 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:72 m, 26 fp, 28 c, 23 kds, 18 nyd, 1 -För res. 1:121 s, 2 nyd, 12 v, 3 -Frånvarande:17 s, 8 m, 7 fp, 3 c, 3 kds, 3 nyd, 2 vMom. 14 (flygets kostnadsansvar för buller ochluftföroreningar)1. utskottet2. (v)Votering:291 för utskottet14 för men.1 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:120 s, 72 m, 27 fp, 28 c, 23 kds, 20 nyd, 1 -För men. :12 v, 2 -Avstod:1 -Frånvarande:18 s, 8 m, 6 fp, 3 c, 3 kds, 3 nyd, 2 vMom. 18 (kompletteringar på och Luleå-Kallax flygplatser)1. utskottet2. 2 (s)Votering:163 för utskottet137 för res. 249 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:71 m, 27 fp, 26 c, 21 kds, 17 nyd, 1 -För res. 2:120 s, 2 nyd, 12 v, 3 -Frånvarande:18 s, 9 m, 6 fp, 5 c, 5 kds, 4 nyd, 2 vMom. 19 (nedläggning av flygverksamheten påBromma, m.m.)1. utskottet2. 3 (s)Votering:170 för utskottet135 för res. 31 avstod43 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:71 m, 27 fp, 27 c, 23 kds, 20 nyd, 2 -För res. 3:121 s, 1 c, 12 v, 1 -Avstod:1 -Frånvarande:17 s, 9 m, 6 fp, 3 c, 3 kds, 3 nyd, 2 vMom. 21 (framtiden för de skånskatrafikflygplatserna)1. utskottet2. 4 (s)Votering:168 för utskottet135 för res. 42 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:71 m, 27 fp, 28 c, 23 kds, 18 nyd, 1 -För res. 4:121 s, 12 v, 2 -Avstod:1 nyd, 1 -Frånvarande:17 s, 9 m, 6 fp, 3 c, 3 kds, 4 nyd, 2 vMom. 23 (ett särskilt anslag till investeringar)1. utskottet2. 5 (s)Votering:170 för utskottet136 för res. 543 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:71 m, 27 fp, 28 c, 23 kds, 20 nyd, 1 -För res. 5:121 s, 12 v, 3 -Frånvarande:17 s, 9 m, 6 fp, 3 c, 3 kds, 3 nyd, 2 vÖvriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av förste vice talmannen beslötkammaren att jordbruksutskottets betänkandeJoU14, betänkandenKU20, KU25, KU26, KU31--KU34 samtskatteutskottets betänkanden SkU22, SkU23 ochSkU29 fick avgöras i ett sammanhang efter avslutaddebatt.11 § Alternativ till burhållning av värphönsFöredrogsjordbruksutskottets betänkande1993/94:JoU14 Alternativ till burhållning avvärphöns (1993/94:106).Anf. 88 ():Herr talman! Jag tillhör inte veteranerna ijordbruksutskottet, men under snart ett och etthalvt år som ledamot där har jag insett attburhönsens liv och leverne har ett intresse långtutanför utskottet, ett intresse som inte bara handlarom bra förhållanden för äggproduktion.Burhönsen har blivit något av en symbol för hur vihandskas med de levande varelser som förser ossmed nödvändiga livsmedel. Livet för höns i en trångbur är på något sätt så tydligt onaturligt och olustigtför oss alla och så långt ifrån de hönsflockar sommånga av oss -- jag också -- hade springande fritthemma på gården när vi växte upp, och som intevar större än att vi kunde ge hönorna egna namn.Det har under beredningen av det här ärendetkommit åtskilliga brev, skrivelser och telefonsamtaltill utskottet. Inom utskottet har det gjorts upppromemorior, det har skett utfrågningar ochuppvaktningar. Ofta har de som har hört av sig tilloss på olika sätt varit förvånansvärt väl insatta iproblemen.Jag tycker att vi i utskottet med gott samvete kansäga att vi har tagit frågan på allvar, och vi har ocksååstadkommit ett enigt betänkande. Däremot finnsdet ett särskilt yttrande, refererande till en s-reservation till utbildningsutskottets betänkande 5,som jag kommer tillbaka till, beträffande deekonomiska konsekvenserna av utskottetsresonemang.Mot bakgrund av vad jag inledningsvis sade trorjag, herr talman, att vi hade en majoritet av detsvenska folket med oss när vi beslutade attäggproduktion efter 1998 skall ske utan trångaburar. Jag tror också att vi har ett brett folkligt stödnär vi nu slår fast att det här beslutet fortfarandeskall gälla, som vi påpekar att vi vill hakvar en svensk äggproduktion av ungefär sammaomfattning som . Ingenting är ju vunnet om vifortsätter att äta burhönsägg fast de producerasutanför vårt lands gränser.Kritik kan riktas åt olika håll för att det forsknings-och utvecklingsarbete med nya metoder som måstetill för att ersätta de nuvarande burarna inte kom igång . Det är olyckligt, särskilt som det tar tidatt ställa om systemen. Det handlar inte bara om attslänga ut burar och bygga nya fjäderfästallar, enomställning som kan vara nog så svår, inte minstekonomiskt. Vi har också sett att hönsensuppväxtförhållanden har en betydelse för derasbeteende som vuxna djur. Det kan alltså handla omandra uppfödningsmetoder och kanske andra raser,och sådant tar faktiskt ett par hönsgenerationer attfå fram. Skall man också hinna få en utvärdering ärdet alltså nödvändigt att vara ute i tid.Det är, herr talman, bakgrunden till vårt förslag omutökade medel till forskning, en fråga som vi alltsåinte behandlar i det här betänkandet men som äroupplösligt förknippat med detsamma.Socialdemokraterna i jordbruksutskottet har förtfram frågan om arbetsmiljön i fjäderfästallarna, ombehovet av utbildning och information tillverksamma inom branschen, både ägare ochanställda, samt om läkemedelsindustrins särskildabehov av friska och oförorenade ägg. Vi är mycketnöjda med att vi som ett enigt utskott på de härområdena står bakom uttryck som vi är fullt tillfreds med, och vi har inte funnit någon anledningatt reservera oss mot det.Eniga har vi också blivit om motionskrav från bådeoss och om årliga redovisningar avutvecklingen av omställningsarbetet. Vi vill inte pånytt hamna i den situation att utvecklingen intefortskrider på det sätt vi vill och att vi sombeslutsfattare här i inte är heltinförstådda med det. Regeringen föreslår enkontrollstation först , och vi är helt överens iutskottet om att det är alldeles . Vi vill haen årlig redovisning, med början redan den härhösten.Med vad jag nu har sagt, herr talman, vill jag yrkabifall till utskottets hemställan på samtliga punkteri jordbruksutskottets betänkande. Jag vill ocksåpassa på att göra litet reklam för betänkandet. Jagtycker nämligen att det är en utmärkt bra skrift, ochom man är intresserad av burhönsen och våräggproduktion kan man faktiskt få ut mycketmatnyttigt ur betänkandet.Anf. 89 (nyd):Herr talman! I det underlag som ligger för beslut påriksdagens bord om alternativ till burhållningav värphöns har Ny demokratis idéer i allt väsentligtbeaktats. Jag tänker då på definitionen av bur. Vianser att man vidare bör utreda stora burars för-och nackdelar i förhållande till modellen medfrigående höns.Vidare anser Ny demokrati att avstämningen avläget är viktig, eftersom vi förhoppningsviskommer med i EU, och då förändras våraförutsättningar.Vi måste värna om den svenska äggproduktionengenom att förändra regler och produktionsmetoderi samklang med våra grannländer, så att vi fårkonkurrens på lika villkor.Efterfrågan på ägg som producerats i frigåendebesättningar har redan ökat så mycket att en delaffärskedjor på vissa platser inte kan tillfredsställakundernas behov.I det sammanhanget vill jag påtala ett hinder förövergången till frigående besättningar genom att taett exempel. En näringsidkare och tillika medlem iLRF har nekats kredit i för attbygga ett hönshus för en frigående besättning omett par tusen höns -- detta trots att personen i frågahar en bra lönsamhetskalkyl med somblivande kund. anser att det är''en osäker satsning''.Anta att LRF, som är största ägare iFöreningsbanken och negativt till förändringen pådetta område, har ett finger med i spelet! Vi vetockså att Jordbrukskooperationens företagKronägg har förvärvat en stor burhönsanläggning iBaltikum för produktion för den svenskamarknaden.Om något i denna tanke om indirekt påverkan föratt skydda egna intressen har ett uns av sanning isig är reformen dödsdömd. Man kan då ifrågasättaJordbrukskooperationens maktkoncentration.Ny demokrati anser att regeringen bör hålla ett ögapå utvecklingen, så att våra värsta farhågor inte blirverklighet.Ny demokrati är emot selektiva stödåtgärder vidomställningen, då vi anser att de kan snedvridakonkurrensen och mest förefaller likna ett stöd tillegenintresset. Det bästa stödet vid omställningenoch i all företagssatsning är en fungerandekreditmarknad med låg ränta.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan.Anf. 90 ():Herr talman! Jag tycker,precis som , att det är glädjande attjordbruksutskottet har kunnat ena sig kring engemensam bedömning av hur övergången frånäggproduktion i konventionella burar tillalternativa system skall gå till.Sverige är ett föregångsland när det gälleräggkvalitet och djurhälsa. Vi har varit mycketframgångsrika med olika program för att förhindrasalmonella och den s.k. Newcastle-sjukan. Vi harvidare varit mycket restriktiva med medicinering,vilket har visat sig vara mycket klokt.I har man tillåtit användning av storamängder antibiotika inom animalieproduktionen. Idet senaste numret av jordbrukstidningen forskare om att landet är på väg mot enmedicinsk katastrof. avsalmonellabakterierna är resistenta mot antibiotikai . Motsvarande siffra för är6 %, vilket fått forskare hos oss att föreslå en änmer restriktiv användning. Vi bör ägna denna frågastor uppmärksamhet.Det är mycket tillfredsställande att kunnakonstatera att vi i EU-förhandlingarna har fåttigenom våra krav på djurhälsa och äggkvalitet.Sverige är också ett föregångsland genomambitionen att öka våra djurs möjlighet till ettnaturligt beteende. Portalparagrafen idjurskyddslagen , som antogmed stor enighet, visar på detta. Som enkonsekvens av djurskyddslagen fattades då ocksåav beslutet att nuvarande bursystem föräggproduktion skall avvecklas. Det råderfortfarande -- vilket framgår av det betänkande somvi nu behandlar -- enighet om att så skall ske.Upphovet till dagens betänkande är, som UllaPettersson redovisade, en kontroll som gjordes1993, varvid utvärderade hur långtforskningen och de praktiska försöken har kommitnär det gäller alternativ till bursystem. Dennautvärdering har fungerat som en väckarklocka --problemen med de alternativa systemen ärbetydligt större än man tidigare räknat med.Jordbruksverket har därför föreslagit att det år dåförbudet mot nuvarande bursystem skall träda ikraft flyttas från föreslagna 1999 till en tidpunktlängre fram.Regeringen och jordbruksutskottet har dock velatavvakta härmed, och utskottet har föreslagit attregeringen i fortsättningen skall återkomma varjeår med en lägesrapport. Om biträderdetta förslag innebär det att vi får enrapport om den fortsatta utvecklingen.Inför övergången till alternativ till bursystemenlade fast att den inte fårinnebära att djurhälsan eller arbetsmiljönförsämras, att medicineringen ökar eller attnäbbtrimning tillåts. Utöver dessa krav slårjordbruksutskottet i detta betänkande fast attövergången till alternativa system inte heller fårleda till att den svenska äggproduktionen slås ut.Detta är enligt min uppfattning viktigt, eftersomalternativet annars blir importägg av sämrekvalitet, producerade i bursystem som i regel ärsämre för djuren än våra nuvarande bursystem.I detta sammanhang bör det uppmärksammas hurviktig äggnäringen är för vårt land. Den sysselsätteri dag på hel- och deltid över 4 000 personer. Värdeti producentledet uppgår till ca perår, och i fodret ingår spannmål från ca 50 000 haåkermark.Till detta skall vi lägga den svenskalivsmedelsindustrins ökande behov av ägg av högkvalitet, som också var inne på. motsvarar behovet av den svenskaäggproduktionen, men det förädlade värdet i formav i första hand näringslösningar, där ärvärldsledande, uppgår även det till ca 1 miljardkronor, och huvuddelen av produktionen går påexport.Oavsett om blir medlem i EU eller intebetyder de avslutade GATT-förhandlingarna att vår livsmedelsindustri iframtiden kommer att utsättas för internationellkonkurrens.Nu har vi i och för sig rätt att kompensera våraproducenter för den merkostnad som våra miljö-och djurskyddslagar åstadkommer. Men vi är alla idetta hus medvetna om att staten inte kommer attha råd att satsa budgetmedel pålivsmedelsområdet. Vi har ju också en gemensamambition att fullt ut marknadsanpassa alllivsmedelsproduktion.På sikt tror jag att den svenska synen påbehandlingen av våra djur kommer att fåinternationellt genomslag, och då kommerskillnader i produktionskostnader att jämnas ut. Vivet också att konsumenter är beredda att betalamer för en djurvänlig livsmedelsproduktion. Vad vii dag inte tillförlitligt vet är hur stor denna gruppkonsumenter är och hur mycket mer man är bereddatt betala. Undersökningar har startats på dettaområde.Vi måste därför anstränga oss så att alternativen tillnuvarande bursystem blir så rationella som möjligt.Även om , som jagtidigare berörde, pekade på stora problem medbl.a. kannibalism och fjäderplockning, så finns detockså ljusglimtar.Jag blev uppringd av en producent somjag känner sedan gammalt. Han hade nu avslutattvå parallella omgångar med 2 000 golvhöns utanatt ha fått några större problem med justkannibalism och fjäderplockning. Men för attlyckas med detta i stora hönsbesättningar kan man,enligt min talesman, inte ha fönster och dagljus iproduktionslokalen, vilket vi önskar, utan manmåste ha svagare, artificiellt ljus. Jag ser med stortintresse fram emot att få besöka hans anläggning ipåskveckan.Det händer mycket på området just . Med denlägesrapport som vi väntar fårriksdagen ett bättre beslutsunderlag för denframtida uppläggningen av svensk äggproduktion.Anf. 91 ():Herr talman! Det betänkande som kammaren nubehandlar är en uppföljning av det beslut somriksdagen fattade 1988 angående en nydjurskyddslag. Lagen gällde de grundläggandebestämmelserna om djurskyddet.När det gäller husdjursskötseln ställdes detsärskilda krav på att djuren skall hållas och skötasi en god djurmiljö på ett sådant sätt att det främjarderas hälsa och ger dem möjlighet att bete signaturligt.Människan har sedan urminnes tider varitberoende av att hålla husdjur, och medvetenhetenom att dessa djur behöver skyddas och vårdas välär lika gammal som husdjursskötseln.Lantbrukare som sysslar med djurproduktion ärstarkt medvetna om att djurens skötsel och vård äravgörande för att god produktion och lönsamhetskall kunna uppnås. Därför har gamla, trånga,mörka och ohygieniska stall steg för steg försvunnitoch ersatts av ljusa, lättskötta och dragfriautrymmen.Vårt land ligger i frontlinjen då det gäller goddjurskötsel. Därför är det mycket viktigt att storaoch genomgripande förändringar sker på ett sådantsätt att redan förhållandevis goda lösningar inte slåsut och ersätts med andra som ännu inte -- trots storaansträngningar -- uppfyller de krav som har ställts.Detta gäller i hög grad förhållandena inom svenskäggproduktion. Den bedrivs ännu i mycket höggrad i bursystem.Att äggproduktionen i så stor utsträckning bedrivsi bursystem beror helt och hållet på samhällets kravpå effektiv produktion och låga livsmedelspriser.Denna produktionsform slog igenom , och man kan utan tvivel konstatera attdjurhälsan, äggkvaliteten och arbetsmiljönförbättrades med dessa system. Djurensproduktionsförmåga är mycket god, varför manknappast kan påstå att hönsen far illa.Även om vi i har färre höns per bur än vadman har i omvärlden har det länge funnits ensträvan att förbättra systemen. Det har också skett.Våren 1988 fattade beslut om förbud atthålla höns för äggproduktion i bur fr.o.m. 1999.Under övergångstiden skulle forskning och försökbedrivas i syfte att få fram acceptabla alternativasystem för äggproduktionen.Jordbruksutskottet och ställde vidbeslutstillfället upp fyra viktiga krav på de nyasystemen. Djurhälsan och arbetsmiljön fick inteförsämras. Medicineringen fick inte öka, ochnäbbtrimning för att hindra hackskador skulle intetillåtas. Mot bakgrund av dessa krav har nuresultaten från en s.k. kontrollstation hösten 1993presenterats.Utskottet har också vid en offentlig utfrågning fåttbred information om hur forskning och försökutfallit och om hur resultaten har uppfattats påolika håll.Herr talman! Det kan konstateras att de framstegsom man hade hoppats på ännu inte har gjorts. Mankan därför oroligt ställa sig frågan: Klarar man avuppgiften inom den tid och med de målsättningarsom avsågs från början?Fr.o.m. det att nya godkända system för inhysningav värphöns kommit fram tar det nämligen upp tilltre innan en omläggning praktiskt kanfullföljas. Det är ofrånkomligt. Det krävs nyabyggnader, inredningar och även djur som passar ini systemen. Det är fråga om mycket storainvesteringar.Samhället eller staten kan rimligen inte hellerbegära att enskilda procucenter skall satsa påmycket dyra investeringar innan man praktiskt harsett inhysningssystem som fungerar säkert ochgaranterat i enlighet med de ställda kraven.Det är också angeläget att svensk produktion -- somhygieniskt och hälsomässigt ligger på en myckethög nivå -- inte slås ut på ett sådant sätt attkonsumenterna blir beroende av importägg frånhöns som lever i system som är väsentligt sämre ände nuvarande svenska systemen.Det har ställts krav från näringens sida på enförskjutning av ikraftträdandet. Jordbruksverkethar också efter sin utvärdering föreslagit detta.Regeringen och jordbruksutskottet har dock intevalt att ändra tiden för ikraftträdandet avburhönsförbudet. I stället har årligakontrollstationer med lägeskontroll lagts in i syfteatt följa den fortsatta utvecklingen. Därmed skapasen möjlighet att göra korrigeringar om det visar signödvändigt.Utskottet har också starkt understrukit att beslutetom avveckling av burhönssystemet inte fårinnebära att svensk äggproduktion slås ut ochersätts med ägg som är producerade i andra ländersbursystem. Vidare anser utskottet att det är viktigtatt forskningen rörande alternativ till nuvarandebursystem blir så mångsidig som möjligt. Dettainnebär att även modifierade typer av bursystemkan bli aktuella om de bedöms kunna uppfyllakraven ur arbetsmiljö- och djurskyddssynpunkt.Herr talman! Då beslutet om burhönsförbudfattades 1988 i denna kammare reserverade vimoderater oss, just för att de nya systemen föräggproduktion skulle uppfylla mycket bestämdavillkor. T.ex. fick miljön för hönsen inte försämras.De nya systemen fick inte innebära att antibiotikagenerellt måste användas i fodret. Avnäbbning fickinte ske. Den hygieniska kvaliteten fick inteförsämras. Dessutom fick inte arbetsmiljön blilidande.Herr talman! Målen har ännu inte kunnat uppnås,men det betänkande som vi nu behandlar innefattarnya förutsättningar och tillägg som vi ställer ossbakom. Jag yrkar bifall till hemställan ibetänkandet.Anf. 92 (nyd):Herr talman! Äggproduktionen i behöveromprövas. De tidigare godtagnaproduktionsmetoderna utsätts nu för engenomgående granskning och omprövning. Djurenskall hållas och skötas i en djurmiljö som ger demgod hälsa och möjlighet att bete sig naturligt.Forskning och försök kring alternativ tillburhållning av värphöns ingår som en del i dennaförändringsprocess. Det finns dessutom kreativaenskilda producenter som gör försök, eftersom deräknar med att denna förändring kommer attkomma till stånd via en lagstiftning.Jag vill här uppmärksamma några erfarenheter somen enskild producent har delgivit mig.När det gäller värphöns måste man vara klar överatt en hel kedja måste följa när systemen byts ut.Det innebär att uppfödningen, omburhönsmetoden skall frångås, måste ske genomatt kycklingarna är frigående. De måste alltsåkontinuerligt vara frigående.Uppfödaren av kycklingar måste ha sammainställning som producenten. En fri blivandevärphöna kan utvecklas fritt. Den kan sandbada,plocka och sköta om sin egen fjäderskrud. ser ut så att den efter detatt ljuset har tänts börjar värpa ett ägg. Påeftermiddagen förbereder sig hönan för nästa dagsvärpning. Då är halm och sandbad viktigakomponenter för att göra hönsfågelns inprägladebeteende möjligt.Den dagliga tillsynen av värphönsen kräver tid, ochdet är där man får en förändrad kostnadsbild. Denblir dock inte så stor i praktiken som det har angettsi betänkandet. Den producent jag har talat medsäger att per kilo räcker. Han har ocksåuppnått att antalet fellagda ägg harminskat till 3--. Han har således fått ett mycketbra resultat.Denne producent anser också att den frihet somhan har gett värphönsen medför att hönsen får mermotion. Han har naturligtvis också konstaterat atthönsen får ett större energibehov.