prot · GH0963 · 1994-02-18 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:63Fredagen den 18 februariKl. 9.001 § Svar på interpellation 1993/94:83 ommedlemsförhandlingarna med EUAnf. 1 Statsrådet ():Fru talman! har frågat migföljande om medlemskapsförhandlingarna medEU:''1. Har regeringen för avsikt att i skriftlig formoffentliggöra de resultat som uppnåtts iförhandlingarna''2. Är det riktigt att från EU fått juridisktbindande försäkringar om att miljögarantin iRomfördragets artikel 100 A stycke 4, får tillämpasom EU inte kommit i kapp efter denfyraåriga övergångstiden?3. På vilka områden har fått permanentaoch juridiskt hållbara undantag?4. Har regeringen också för avsikt att införallmänheten redovisa de krav man släppt underförhandlingarnas gång? ''Regeringen har alltsedan förhandlingarna ommedlemskap började förberedas och under helaprocessens gång bemödat sig om att visa störstamöjliga öppenhet. Därför har regeringen också i ettutförligt pressmaterial samt i redovisatde resultat som uppnåtts. Detta gäller inteminst resultatet av det betydelsefullaförhandlingsmötet , då fleraviktiga frågor fick tillfredsställande lösningar, ochvars innehåll genom medierna gjorts tillgängligt förallmänheten. I den mån det, som , ''florerar olika myter och oklarheter'' kringde hittillsvarande resultaten, vågar jag därför påståatt detta knappast kan bottna i brist på informationfrån regeringens sida. Vad beträffar informationentill har jag regelbundet underförhandlingarnas gång redovisat hur arbetetframskridit, och jag avser givetvis ävenfortsättningsvis vid återkommande tillfällen lämnasådan information.Som komplettering till denna löpande rapporteringom hur förhandlingarna fortskrider, kommerregeringen i direkt anslutning till förhandlingarnasavslutande att ge ut en departementspromemoriamed en redovisning av EU-medlemskapetsinnebörd med tonvikt på en presentation avförhandlingsresultatet. Arbetet med dennapromemoria har redan inletts.Departementspromemorian kommer attremissbehandlas för att läggas tillgrund för regeringens proposition om EU-medlemskap. En mer lättillgänglig populärversionkommer också att utarbetas i anslutning tillförhandlingarnas avslutande. Ingen behöversåledes tvivla på att regeringen kommer att lämnaen fullständig redovisning av det samladeförhandlingsresultatet.Så till andra fråga angående dens.k. miljögarantin.Sverige kan som EU-medlem, på samma sätt somövriga medlemsländer, använda artikel 100 a, p 4.Detta innebär en möjlighet att behålla strängarenationella regler än de gemensamt beslutade. Enviktig beståndsdel i den framförhandlade lösningenär just att säkra att , som en sista utväg, kananvända artikel 100 a, p 4.I korthet innebär överenskommelsen att för dedelar av kemikalieområdet där harsträngare regler skall gemenskapen se över sinlagstiftning , under vilkenSverige kan behålla sina nuvarande regler. I engemensam förklaring som binder samtliga parteranges att denna översyn skall avslutas underfyraårsperioden. Vidare anges syftet för översynen,nämligen bibehållande av kandidatländernasskyddsnormer. Detta innebär att översynenkommer att inriktas på en anpassning av gällandeEG-regler till en högre gemensam skyddsnivå medutgångspunkt i bl.a. EU:s ambitiösamiljöhandlingsprogram. deltar som ny EU-medlem fullt ut i såväl översynen som beslutet.Skulle översynen av någon anledning inte leda tillönskat resultat befinner sig just i densituation som avses i artikel 100 a, p. Den s.k.miljögarantin kan då åberopas. I den gemensammaförklaringen bekräftas att hela ärtillämpligt vid övergångsperiodens slut, dvs. ävenartikel 100 a, p 4. Till yttermera visso konstateradeett enigt ministermöte att målet i processen är attfatta ett beslut. Detta innebär att tillämpningen avmiljögarantin underlättas.Vad gäller den tredje frågan om permanenta ochjuridiskt hållbara undantag vill jag till att börja medbetona att sökt medlemskap i inte föratt uppnå undantag utan för att inträda i ettsamarbete byggt på ett enhetligt regelverk som visjälva kommer att vara med om att utveckla. Dettager oss möjlighet att tillsammans med andraeuropeiska länder säkerställa ett reellt inflytandepå områden där vi till följd avinternationaliseringen och vårt beroende avutvecklingen i annars skulle ha svårt atthävda oss.Detta är vår utgångspunkt. Men självfallet har vi isamband med vårt inträde i detta förpliktandesamarbete, liksom de övriga kandidatländerna,behov av övergångsarrangemang och andrasärskilda lösningar. Det är vidare självklart att desärordningar i form av avsteg från regelverket vi påolika områden förhandlar fram kommer att varajuridiskt förankrade och i slutändan återspeglas ianslutningsfördraget. Någon osäkerhet om vad vihar uppnått kommer alltså inte att råda.Vad gäller den deluppgörelse som träffades den 21december kan lösningen beträffande normer förhälsa/miljö/säkerhet ses som en stor framgång i detatt EU-sidan erkänner att vi i vissa fall harsträngare skyddsnormer som vi kan behålla ochsom EU dessutom skall sträva mot.Klarläggandena vid ministermötet den 21december rörande monopolfrågan och den svenskakollektivavtalsmodellen innebär en bekräftelse påatt det svenska detaljhandelsmonopolet respektivekollektivavtalssystemet inte står i strid med EG-rätten.Lösningen av snusfrågan är däremot ett permanentundantag från EG-reglerna.På fjärde fråga om regeringentänker redovisa de krav har släppt underförhandlingarnas gång är mitt svar attförhandlingsuppgörelserna redan framgår av delöpande pressmeddelandena och av annaninformation som lämnats om förhandlingarna.Likaså kommer det självklart att framgå av såvälden kommande departementspromemorian sompropositionen liksom av självaanslutningsfördraget vad de olika deluppgörelsernainnebär. Alla positionspapper har dessutom gjortstillgängliga allteftersom de har överlämnats till EU-sidan, och det ger var och en möjlighet att jämföradessa med förhandlingsresultaten.En ytterligare synpunkt: Varje försök frånregeringens sida att söka dölja de kompromissersom på olika punkter har uppnåtts vore givetvisfåfänga. Det ligger heller inte i regeringensintresse. Tvärtom vill vi för svenska folket förklaraoch vinna stöd för de kompromisser som träffatsunder förhandlingarnas gång. Jag är övertygad omatt de flesta svenskar inser att ett givande ochtagande är nödvändigt i en så omfattandeförhandling som denna.Anf. 2 ():Fru talman! Jag skall be att få tacka statsrådetDinkelspiel för svaret.Jag önskar att varje försök från regeringens sida attdölja kompromisser skulle vara fåfänga. Jaghoppas att det kommer att bli så. Men jag hävdaratt det krävs ett väldigt detektivarbete för attkomma åt vad som egentligen har hänt. Jag tyckerinte att regeringen lever upp till den öppenhet somregeringen förespråkar. Jag tycker också att svarenpå frågorna är ett bevis för det.Låt oss se på frågorna om alkoholmonopolens ochkollektivavtalens ställning. Det hänvisas till ett parbrev. Det är brev som inte har redovisats öppet,åtminstone inte till ledamöter -- mer änmöjligen i efterhand till EU-delegationen. I brevenframgår det att ministrarna inte anser att Sverigesregler strider mot EG-rätten. Är detta juridisktbindande, ? Är ett par brev somuttrycker ministrarnas åsikter juridiskt bindande?Enligt min uppfattning är det ändå EG-domstolensom kommer att avgöra dessa frågor. Även omkommissionen eller ministerrådet inte har föravsikt att anmäla kan ju andra göra det,t.ex. företag eller andra intresserade. Utfalletkommer till syvende och sist att beslutas av . Det har hänt tidigare att EG-domstolenhar kört över ministerrrådet. Det hände t.ex. vid deförsta skrivningarna om EES-avtalet.Så till frågan om miljögarantin. Jag har försökt attreda ut vad överenskommelsen och den allmännadeklarationen egentligen innebär. Det har inteheller varit lätt. Överenskommelsen har intefunnits tillgänglig i översättning. Vi har med hjälpav efterforskningar från kanslikommit över själva dokumentet och själva översattdet till svenska. I den gemensamma deklarationenstår det att och alla andra medlemsländer iprincip skall följa de regler som finns inom deneuropeiska unionen. Det skall vi naturligtvis göra.Men jag har svårt att se hur detta kan presenterassom en förhandlingsframgång.Det finns ingenting i dokumentet som säger attSverige har fått bindande försäkringar om att fåbehålla sina högre normer på miljösidan om EU:smedlemsländer inte har kommit upp på samma nivåsom . Menar attdokumentet, där inte ens paragrafernas namn ochnummer nämns, innebär att har fåttbindande försäkringar om att miljögarantin iRomfördragets artikel 100 a, stycke 4, kommer attgälla? Det är allså fråga om att vi inte skall behövaförsämra våra regler. Den här artikeln har aldrigtidigare varit uppe i domstolen för avgörande. Detär vanskligt att veta hur det kommer att gå.Jag ställde frågan på vilka områden har fåttpermanenta och juridiskt hållbara undantag. Vadjag kan utläsa av svaret är att har fått dettai ett avseende, nämligen i fråga om snuset. Det ärden förhandlingsframgång som man kandokumentera och möjligen slå sig för bröstet för --om man tycker att det är något oerhört viktigt. Meni fråga om miljön, kollektivavtalen ochalkoholmonopolens ställning kan jag inte utläsa avde dokument som jag har fått forska mig fram tillatt har fått bindande, juridiskt hållbara,försäkringar om att få tillämpa undantag i dessafrågor. Jag skulle vilja ha ett rakt svar från UlfDinkelspiel, dvs. ett ja eller ett nej.Vidare har vi frågan om viljan till öppenhet. Vadjag kan förstå innebär den att när förhandlingarnaär färdiga kommer man att redovisa vad som harhänt. Men man kommer inte att redovisa vad somhänder under resans gång. Man kommer inte attredovisa när man släpper på vissaförhandlingspositioner. Det kommer att bli ettpaket när det hela är färdigt. Då skall det blimöjligt, säger , för var och en attforska i papperen och jämföra innehållet medutgångsbuden.Men vore det inte bättre att regeringen tog sittansvar och redovisade öppet och klart: ''Här hadevi en utgångsposition, men vi fick backa där. ''Regeringen får gärna göra det under den tidförhandlingarna pågår. Det skulle underlätta förpressen. Åtminstone har pressen slavisktföljt pressmeddelandenoch framställt hela förhandlingsomgången som enenda stor framgång. presenterades dethela som att tomten verkligen varit framme och gettoss stora fina julklappar lagom till jul.Jag tror att det kan bli ett bakslag i den allmännaopinionen, och jag tror att misstroendet kan växainför regeringens sätt att sköta frågan. Vi vet att detmisstroendet finns hos många, inte minst medutgångspunkt i redogörelserna avkonsekvensanalyserna och sammansättningen avvilka som har deltagit. Vi kommer in på de frågornai nästa debatt.Jag efterlyser fortfarande en större öppenhet ochen större ärlighet. Jag vill ha klara besked: Vilkaandra permanenta och juridiskt bindande undantaghar uppnått förutom för snuset?Anf. 3 HANS ():Fru talman! Också jag tackar statsrådet för svaret.I detta inlägg kommer jag att uppehålla mig vid minförsta fråga, nämligen vilka bindande undantagsom kan komma att uppnå.I den här delen uppfattar jag statsrådets svar så, attSverige inte sökt medlemskap i för att uppnåundantag. Det står så på s. 4 i det skrivna svaret.Man skall alltså finna sig i det somMaastrichtavtalet föreskriver och det som i övrigtleder till de förpliktelser som kommer att ankommapå i händelse av medlemskap.I nästa stycke i svaret står det att det rör sig om attåstadkomma vissa övergångsarrangemang. På enenda punkt, vilket redan berört,använder statsrådet uttrycket undantag -- intebindande undantag, men permanent undantag --nämligen i den i och för sig inte särskilt viktigafrågan om snuset.I min interpellation tar jag upp fem olika punkterdär jag belyser områden som verkligen är viktiga attfå undantag på. Med undantag menar jag undantagav den karaktär som danskarna uppnådde iförhandlingarna med EU. Det är undantag av detslag som uppnådde, vilket jag i och för sigtyckte var beklagligt. Undantaget rörde nämligenden sociala dimensionen. Men de danskaundantagen som gällde försvaret, utrikespolitiken,de rättsliga frågorna om att inte tvingas blimedborgare i EU osv. är viktiga undantag. Menundantag med en sådan konstruktion är det här intefråga om. Det är helt klart. eftersträvar inte heller någraundantag. Det kommer att spela en stor roll i denfortsatta debatten när detta redan nu kan sägas varaklarlagt.Jag anser alltså att det behövs undantag. För detförsta behövs det undantag vad gäller rätten att föraen alliansfri politik syftande till neutralitet i krig.För det andra behövs det undantag för rätten att ståutanför valutaunionen, där får enstyrande och dominerande funktion. För det tredjebehövs det undantag för rätten att oinskränktupprätthålla den svenska offentlighetsprincipensom är grundläggande för vår demokrati. För detfjärde behövs det undantag för rätten attupprätthålla en självständig och kvalificerad miljö-och regionalpolitik. Slutligen, för det femte,behövs det undantantag för att upprättahålla enarbetsrätts- och välfärdslagstiftning som värnar omlöntagarna, arbetslösa kvinnor och flyktingar.Det är viktigt att nu konstatera att vi inte fårundantag på dessa fem centrala punkter.Anf. 4 Statsrådet ():Fru talman! Alla de förhandlingskrav som Sverigehar framfört -- de är väl preciserade ochdefinierade -- har lagts fram efter samordning ochdiskussion också med de övriga partierna iriksdagen som stöder den svenska ansökan ommedlemskap. Det innebär att de förhandlingskravvi har framfört har en mycket bred partipolitiskförankring.Naturligtvis kan , GudrunSchyman eller någon annan ha enskilda önskemålpå enskilda punkter. Om allas önskemål på allapunkter skulle tillgodoses skulle inte Sverigesintresse kunna tillgodoses. Vi hade aldrig kunnatenas om att precisera en gemensamförhandlingsposition. Jag upprepar: Det finns enbred partipolitisk enighet bakom varje enskiltförhandlingskrav som framförts. Det är mot dessaförhandlingskrav som resultaten skall mätas.De resultat som uppnåtts i förhandlingarnahar mycket väl mottagits -- på mycket goda grundermed mitt sätt att se. I mycket stor utsträckning --visserligen inte på alla punkter -- har vi fått gehörför våra förhandlingskrav. skall vi harklart för oss att mycket av arbetet återstår.Exempelvis återstår några av de tyngstaförhandlingsfrågorna. Liksom tidigare menar jagatt vi måste nalkas dessa frågor med klartdefinierade förhandlingskrav och klart definieradesvenska intressen. Men vi skall varamedvetna om att också EU har intressen attbevaka. I varje förhandling måste vi vara inställdapå ett givande och tagande; det gäller även denna.Gudrun upprepar sin fråga om på vilkaområden har fått permanenta undantag avolika slag. Jag kan bara hänvisa till det svar jagredan givit, som är ett precist svar på frågan.Fru talman! Det väsentliga är ju inte i vilken formett undantag har givits. Det väsentligt är inte hellervilken etikett man ger en lösning på ett enskiltområde. Det väsentliga är att våra svenskaintressen och förhandlingskrav har tillgodosetts.Låt mig ta upp några av de frågor som GudrunSchyman och ställer. adgäller kollektivavtalen har vi inte i formell meningförhandlat fram något undantag från EG-rätten.Det vi efterfrågat och erhållit är ett klarläggandesom bekräftar vår uppfattning att det svenskakollektivavtalssystemet ligger väl i linje med vadsom förutses i socialaprotokoll. Detta är det avgörande. Det äravgörande för arbetsmarknadens parter att Sverigekan fortsätta med sin svenskaarbetsmarknadsmodell. Detta finns nudokumenterat i en skriftväxling mellan den svenskaarbetsmarknadsministern och den ansvarigekommissionsledamoten . Det blir en del avfördragsverket. Därmed har vi en bekräftelse på attvi kan fortsätta med vår modell.På miljöområdet finns det väldigt många olikalösningar. Tekniska lösningar växlar från områdetill område. Vad gäller miljögarantin finns det enutförlig redovisning i det svar som jag lämnat. Detinnebär en fyraårig övergångsperiod under vilkenEG/EU skall se över sina regler med sikte på enhöjning. skall delta i de beslut som skallfattas . Det ger oss i sin tur en grundför att åberopa den s.k. miljögarantin. Att denartikeln inte nämns är lika naturligt som att ingaandra artiklar nämns. Det finns massor av artiklar.Men det väsentliga för oss är att hela regelverkettillämpas. Sist och slutligen är detta entolkningsfråga i domstolen. harrätt när hon säger att man sist och slutligen aldrigkan veta hur en domstol ställer sig; det har jagockså sagt. Men hela utgångspunkten för arbetetoch inriktningen av det är att inga normer skallsänkas. Jag kan icke för tänka mig närden här frågan aktualiseras --om den över huvud taget aktualiseras -- attdomstolen skulle inta en annan linje.Låt mig komma till öppenheten! För det förstaredovisas vartenda förhandlingskrav utåt. För detandra förstår jag inte vad menarnär hon frågar: Varför redovisar ni inte underresans gång? Varenda gång vi har nått enöverenskommelse har vi utåt exakt redovisat vilkaresultat som uppnåtts. Vi har också diskuteratresultaten mot bakgrund av de offentliggjordaförhandlingskrav som ligger på bordet. Det står varoch en fritt att dessutom kontrollera dessauppgifter. Handlingarna finns till hands. Jag anseratt det ligger i svenskt intresse att visa störstamöjliga öppenhet. Det har vi konsekvent strävatefter i förhandlingarna. Det är enbart GudrunSchyman och några henne närstående som ständigtkackar och säger att det inte föreligger någonöppenhet. Jag påstår att ingen förhandling har förtsmed större öppenhet än just denna.Anf. 5 ():Fru talman! Vi är oense om öppenheten och omvilligheten att på ett mera problematiserat sättframlägga fakta i målet. Förhandlingsresultaten islutet av december har rapporterats, men de harinte diskuterats och framför allt inte analyserats iEU-delegationen. Det skulle vara bra om mankunde gå igenom vilka utgångsbud vi hade, vad vifick backa på och vad vi har förlorat och vunnit etc.Ulf säger att det inte spelar någon rollvilken utformning undantagen har, utan att detväsentliga är resultaten. Jag håller inte med om det.Det väsentliga är ju att de undantag som densvenska regeringen formulerar blir juridisktbindande, eftersom det är somslutgiltigt avgör -- det är vi överens om.Det är därför som det är nödvändigt attundantagen, som man vill skall vara giltiga ocksåefter , formuleras på ett sådant sätt att deuppfattas som juridiskt bindande. Annars kan mankomma överens om vad som helst, och kommer i alla fall att avgöra, på sammasätt som när den prövar överenskommelsernasgiltighet i förhållande till rådande lagstiftning ochkonkurrensregler. Det är ingenting värt omundantagen inte är utformade på ett sådant sätt attde är juridiskt bindande.Jag förstår av både första ochandra svar att inte har fått några juridisktbindande undantag för mer än snuset. Vi har intefått några undantag vad gäller miljösidan,kollektivavtalens ställning, detaljmonopoletsställning, utrikes- ochsäkerhetspolitiken, dvs.alliansfriheten, eller det sista steget i detekonomiska samarbetet, dvs. att gå över tillgemensam valuta och gemensam riksbank.Detta förvånar inte mig, eftersom helakonstruktionen bygger på att medlemsländerna gårin och accepterar de regler som finns och accepterarden långsiktiga politiska målsättningen i unionen,nämligen att det skall vara gemensamma regleröverallt och att konstruktionen skall vara den attinga länder kan fatta andra eller avvikandepolitiska beslut.Detta förvånar mig alltså inte, men det är mycketmärkligt att man inte kan säga det rakt ut. Vadgäller t.ex. alliansfriheten kunde man säga att mantycker att det är bättre att går in i enmilitärallians tillsammans med EU:smedlemsländer och att man därför säger ja till dethär, i stället för att säga att neutralitetspolitiken ärförenlig med ett medlemskap. Ingen tror på det.Säg att som medlemsland naturligtvis måstegå alla stegen i det ekonomiska och monetärasamarbetet. Säg det rakt ut, och säg att ni tycker attdet är bra! Men försök inte få oss att tro att ni skallkunna snirkla er förbi det!Anf. 6 HANS ():Fru talman! Jag vill gärna citera en mycket aktadoch välkänd internationalist, nämligen FrankBarnaby, f.d. chef för . På frågan om Sverigekan bli medlem i EU utan att också bli medlem imilitäralliansen svarar han: ''I praktiken ärdet helt uteslutet. Syftet med EU är att integreraEuropa. Om går med kommer det attutsättas för ett enormt tryck att också integrerautrikes- och säkerhetspolitiken, dvs försvaret. Alltannat som sägs är politisk propaganda! ''yttrade i sitt inledningsanförande ifebruari att vill delta fullt ut i dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inomunionens ram, och att inte tänker hindraunionens utveckling mot gemensam försvarspolitikoch gemensamt försvar. Med det uttalandet har vide facto avsagt oss vår möjlighet att inlägga veto iframtiden.Det vore nästan bättre att mera öppet säga att detegentligen är detta man vill; att övergeneutralitetspolitiken. Man har vissa problem medopinionen, men det är i själva verket dithän mansyftar. Det här är en central fråga.Ulf talar mycket om att det råder enbred enighet om detta. Den viktiga frågan ärfaktiskt inte vad partierna säger, utan detavgörande är vad svenska folket tycker om det här.Jag kan bara konstatera att av desocialdemokratiska väljarna fortfarande i huvudsakdelar de uppfattningar som jag har framfört här . Det är bara en av fem socialdemokrater somgillar den uppläggning som . 7 ():Fru talman! Jag hade tänkt delta i den följandedebatten om offentlighetsprincipen, men eftersomUlf är ansvarig för förhandlingarnamed EU vill jag passa på att ställa en fråga redannu.De frågor som och har tagit upp är mycket viktiga, dvs. ommiljön, säkerhetspolitiken osv. När det gällersäkerhetspolitiken finns det olika uppfattningar,som har företrätts bland de olika partierna, men närdet gäller offentlighetsprincipen är ju alla ense omatt vi inte skall förändra förhandlingsprinciperna.Ulf har också här i kammaren sagt attförhandlingsprincipen inte är förhandlingsbar.Samtidigt betonas i svaret att samarbetet bygger påett enhetligt regelverk.Jag vill återkomma till EG-rätten när det gälleroffentlighetsprincipen och integritetsskyddet. Jagvet att den frågan ännu inte har avgjorts iministerrådet, men man avser att fatta beslut ifrågan. Då undrar jag: Kommer vi också bara attfå lov att svälja detta? Eller har det kommit upp iförhandlingarna att vi på något vis kan garanterasen särbestämmelse framöver, om EU:s ministerrådantar det förslag till EG-direktiv som har legat enlängre tid? I så fall kan vi inte behållaoffentlighetsprincipen såsom den gäller , utanvi måste ändra i tryckfrihetsförordningen. Kan vi fåen särbestämmelse, eller är det kört nu?Anf. 8 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig först svara på IngelaMårtenssons fråga. Vi har precis sammauppfattning i fråga om offentlighetsprincipen. Denligger fast, och den kommer att ligga fast närSverige är medlem av den europeiska unionen. Detsade jag i öppningsdeklarationen . Vidiskuterar nu tillsammans med de övriga nordiskaländerna hur vi i en eller annan form skall geuttryck för detta, utan att för den skull hamna i ensådan situation att EU:s instanser tolkar vårtillämpning av offentlighetsprincipen. Det gör visjälva. Detta är en nationell lagstiftning.Något enhetligt regelverk eller motsvarande reglerom offentlighetsprincipen finns inte i andra länder.Det är varje lands nationella ensak att utformareglerna på det här området. Vissa frågordiskuteras, typ integritetsskyddet, som IngelaMårtensson tar upp, och där kan det bli fråga omförändringar i sekretesslagstiftningen, men någragrundlagsändringar är icke aktuella för vår del. Detär vi själva som beslutar om vi av någon anledning,nu eller , vill göra ändringar -- som ifråga om barnpornografi, där detta haraktualiserats. EG kan icke påtvinga oss regler.Det pågår en diskussion om integritetsskyddet iEG, men det dröjer ett bra tag innan detta kommerfram, enligt mina informationer. Det sannolika äratt vi får vara med och diskutera frågan när vi blirmedlemmar.