prot · GH09110 · 1994-05-25 00:00:00 — Varför har inte detkommit fram i kritiken i betänkandet? Varför harni inte ställt upp på socialdemokraternas kritik i dethär fallet?Anf. 36 () replik:Herr talman! Får jag först som en ordningsfrågasäga att ljudet går fram litet dåligt. Jag vet inte omjag uppfattade allt vad sade.Catarina Rönnung talade om en viss kritik. Den harBirgit tagit fasta på när hon nu tillsätteren praxisutredning som skall ge regeringen störremöjligheter att medverka i flyktingpolitiken.Anf. 37 ()replik:Herr talman! När vi granskar flyktingpolitiken sågranskar vi naturligtvis vad gjordeinnan hon tillsatte praxisutredningen, som hon haraviserat sent omsider skulle jag vilja säga. Det harinte gått att få fram från kansliet om den härutredningen har kommit till stånd och omdirektiven är skrivna. Vi vet inte riktigt om hon harkommit till skott med den här utredningen. MenInger kanske vet det och kan tala om det förmig. I det sammanhanget tillstår hon naturligtvisindirekt, och kritiserar sig själv, att regeringen intehar haft ett tillräckligt stort inflytande. Här ärkritiken egentligen samstämmig. Det är bara det attsocialdemokraterna har fört fram den i sinreservation.Det finns även en annan utredning som hargranskat praxisärenden.Utredningen konstaterade att det förefaller somom humanitära skäl har fått stå tillbaka vidbedömningen av ärendena. Man kan säga att praxishar hårdnat i . Jag skulle viljafråga om tycker att detta är entillfredsställande utveckling, eller om man bordeändra på någonting.Anf. 38 () replik:Herr talman! Det är i så fall som har skapat denna praxis.Med anledning av det har föreslagiten praxisutredning för att regeringen skall kunna fåstörre inflytande över dessa ärenden, precis somCatarina Rönnung begär.När det gäller lagstiftningen på det här området harbeslut fattats här i kammaren. Som CatarinaRönnung vet, eftersom hon sitter ikonstitutionsutskottet, är det nödvändigt attregeringens ledamöter följer den lagstiftning somfinns på området.Anf. 39 (nyd)replik:Herr talman! Jag anser att regeringen gömmer sigbakom att det är ett förvaltningsbeslut som man haratt fatta och att regeringsformen förbjuderministerstyre. Visst är det så, men det är också såatt regeringen har en initiativrätt och i detta fallockså en skyldighet att gå till och ta redapå vilka riktlinjer som skall gälla förflyktingspolitiken beträffande bosnierna. Skall detvara ett temporärt uppehållstillstånd eller ettpermanent uppehållstillstånd? Skall man samordnaflyktingpolitiken i den här frågan med de övriganordiska länderna, vilket har varit en ambition skall göra? Helst bör man ha en samordnadpolitik med hela Europa.Jag hävdar fortfarande att regeringen har utsattriksdagen för ett konstitutionellt tvång. Först fattarman beslut som innebär att kanske 100 000människor får ett permanent uppehållstillstånd.Sedan kommer man till och begär pengarför detta. Det handlar om miljarder.Jag menar att man inte kan hantera och folk på det här sättet. Jaganser att regeringen faktiskt förtjänar stark kritik.Anf. 40 () replik:Herr talman! Först och främst skulle jag vilja rättanågra av siffror. Det är inte,och det står även i våra papper, fråga om 100 000människor. Anhöriginvandringen har blivit avbetydligt mycket lägre omfattning än man frånbörjan trodde. Dessutom, om jag får uttrycka migi sådana termer, tjänade två och en halvmiljard på att flyktingarna inte längre skulle bo iflyktingförläggningar utan i stället flytta ut ikommunerna, förutom att vi ''tjänade'' mänskligtpå att de fick flytta ut i eget boende i kommunernaoch därmed hade möjligheter att inrätta sig i detsvenska samhället på ett mer effektivt och bättresätt.Menar att vi skall ändragrundlagarna efter konjunkturerna och inte tahänsyn till det som står i våra lagar, att vi skall haett val mellan två grundlagsändringar? Detta är defacto ett förvaltningsbeslut som regeringen har atthantera. Det skulle ha varit konstitutionellt oriktigtom regeringen hade gått till och sagt: Nufår fatta beslut om detta ärende.Anf. 41 (nyd)replik:Herr talman! När regeringen fattade det härbeslutet kunde det mycket väl ha handlat om100 000 människor som man skulle beviljapermanent uppehållstillstånd. Det är bara bra attdet inte blev så många.Jag vet precis vad som står i regeringsformen. Detstår att regeringen styr riket, att regeringen haransvar, samt att regeringen har initiativrätt,regeringen kan gå till för att höra eftersaker och ting. Det beror på vad man vill och hurman tolkar olika saker. Det behövde inte alls havarit ministerstyre.När det handlar om så här stora frågor, som ärviktiga för hela landet, och när det handlar ommycket pengar, är det på sin plats att regeringen hörriksdagen.Anf. 42 () replik:Herr talman! Jag finner mig föranlåten att återigenhänvisa till 11 kap. 8 § i regeringsformen. Därföreskrivs: ''Rättskipnings- ellerförvaltningsuppgift får ej fullgöras av ividare mån än som följer av grundlag ellerriksdagsordningen.'' Det är alltså regeringen somhar att fatta dessa beslut.Vissa frågor med anknytning till (avsnitt 14)Anf. 43 (m):Herr talman! Bakom årets granskningsbetänkandestår, precis som fallet varit många , ett ihuvudsak enigt konstitutionsutskott. Men det finnsfaktiskt några frågor och några granskningsärendendär meningarna skiljer sig åt. Ett sådant ärende ärVissa frågor med anknytning till JAS-projektet.Jag kan, herr talman, inte frigöra mig frånmisstanken att Socialdemokraterna, som medbegagnande av ordförandens utslagsröst har skrivitutskottets betänkande gör detta mot bakgrund avatt vi har valår och att det om möjligt gäller attpå något sätt profilera sig gentemot regeringen.Kanske, herr talman, kan också det förhållandet inågon mån ha spelat in att landets nuvarandeförsvarsminister dessutom råkar vara före dettaledamot av och viceordförande av detsamma. i utskottethar han deltagit i att rannsaka ett och annatsocialdemokratiskt statsråd.Det går inte att tolka årets granskningsbetänkandei denna del på annat sätt än att man har försökt atthaka upp sig på mycket svag saklig grund, försöktklamra sig fast vid det halmstrå man möjligen kanfinnas i den här frågan.Utskottet har haft att efter socialdemokratiskanmälan granska ''huruvida det iförsvarsdepartementet har funnits kunskap ellermisstankar om någon omständighet som har varitägnad att ge anledning till tvekan omflyguppvisningen borde genomföras.Undersökningen bör också avse försvarsministernseventuella åtgärder eller visad passivitet. ''Det som avses är det olycksaliga haveriet med detförsta serieflygplanet som levererades ochsom störtade, som alla och envar erinrar sig, den 8augusti 1993 i samband med WaterFestival. Skall man tolka socialdemokraternas synpå denna fråga förväntar de sig attförsvarsministern uppenbarligen skall varaflygingenjör, flygtekniker och flygmekaniker för attsjälv kunna ta ställning till huruvida ett flygplanskall anses luftvärdigt eller icke.Konstitutionsutskottets ordförande sade , iden inledande debatten med anledning av åretsgranskningsbetänkande från KU, att de borgerligaslarvar med JAS-fakta, nobbar dem och inte tardem på allvar. Jag skulle vilja säga att det voremycket klädsamt om socialdemokraterna hade tagitden här frågan på allvar i stället för att nu ägna sigåt ett vad jag skulle vilja kalla nys i denna fråga.Herr talman! Vilka kunskaper fanns om det förstaserieflygplanets tekniska status? De störstatekniska osäkerheterna angavs berörastyrsystemet, inklusive styrspaken. Det här rördesig alltså om det första serieflygplanet. Det skullevara utrustat med prototyper i fråga omelektronikenheten och styrspaken. Men enligtMaterielverket var avvikelserna med undantag försystemfunktionerna sannolikt ejprestandanedsättande för flygplanets inledandeanvändning.Vidare konstateras att det vid utvärderingarnavisade sig att styrspaken ännu inte hade fått optimalutformning och funktion. Styrsystemet hade undergenomförd flygverksamhet haft en högtillförlitlighet i apparatfunktionen, och vidleveransen av det här flygplanet, 39.102, hade deten status som visserligen var lägre än denöverenskomna, men dock tillräcklig för att medgeatt det kunde mottas.Enligt måste de angivnafaktorerna balanseras så att ett säkert systemerhålls. Svårigheten är här att göra balansen så attsystemet blir säkert som tillräckligaprestanda uppnås. Haverikommissionenkonstaterar att möjligheten fanns att plan 39.102kunde överstegras. Marginalen härför bedömdesdock som tillräcklig. Bedömningen grundades påatt en förare inte styr så att det uppstår en situationdär faktorernas sammanlagda effekt medföröverstegring och risk för haveri.Nå, vilken inställning har Försvarsdepartementet idenna fråga? Jo, säger man därifrån, bedömningarsom rör rent tekniska eller militära aspekter måsteenligt promemoria från den 2 december 1993överlåtas åt dem som är sakförståndiga på dessaområden. Utgångspunkten måste vara attregeringen kan förlita sig på den tekniska ochmilitära expertis som anförtros uppgifter inomJAS-projektet. Det är typiska myndighetsuppgifteratt godkänna ett flygplan eller att ge tillstånd tilleller eljest besluta om flyguppvisningar. Det harinte varit Försvarsdepartementets sak att i detta fallbefatta sig med dessa frågor.Det har inte heller inom departementet funnitsuppgifter om tekniska problem av sådan betydelsei sammanhanget att man bort kunna förutse riskenför ett haveri. Kunskaper om att planet i vissa lägenkunde överstegras har inte funnits i departementet.För departementet och för försvarsministern harinte annat varit känt än att planet fungerade i vanligordning.Försvarsminister har ocksådeklarerat att han inte haft anledning att ifrågasättamyndigheternas bedömning i luftvärdighetsfrågan.JAS-kommissionen har enhälligt konstaterat att detinte fanns någon anledning att inte låta flygplanetflyga. Försvarsministern delar därvidkommissionens uppfattning.Vidare konstaterar försvarsministern att haverierinte varit ovanliga när nya flygplansprojekt varitunder utveckling. Haverier inträffade t.ex. medJ 29 Tunnan 30 gånger. A hade treutvecklingshaverier, medan J 35 Draken hade 25haverier.Den 26 mars 1993 fastställde chefen för flygvapnetett s.k. produktionsverk avseende deltagande iflygdagar och utställningar. Försvarsdepartementethade för kännedom fått två exemplar härav. Detframgick att flyguppvisning skulle äga rum , mennågot nämns inte bland de flygplansom skulle delta i uppvisningen. Vidare skulleenligt beslutet flyguppvisningar äga rum påflygvapnets s.k. huvudflygdagar den 28 och 29augusti 1993 vid flygflottilj i Uppsala.Där skulle däremot ett JAS 39 medverkaenligt beslutet av flygvapenchefen.Den 1 juli 1993 uppdrog chefen för flygvapnet åtSkaraborgs flygflottilj att planera och genomföraen begränsad flyguppvisning med JAS 39 den 8augusti 1993 vid samt vidUpplands flygflottilj . Detantecknades också att deltagande i flyguppvisningmed JAS 39 tills vidare är mycket restriktivt.Flygvapenchefen har inför utskottet uppgivit atthan såvitt han kan erinra sig inte informeratförsvarsministern om beslutet om attJAS-planet skulle delta i uppvisningen i Stockholmden eller att han eljest diskuterade ämnetmed någon annan på Försvarsdepartementet.Varken Försvarsdepartementets ledning ellernågon för ansvarig tjänsteman pådepartementet har känt till att JAS 39 Gripenskulle förevisas under i Stockholmden . Försvarsminister har inte haft kännedom om JAS-planetsdeltagande i flyguppvisningar vare sig i Stockholmeller i . Även om han hade haft sådankännedom anser han att han inte hade med sakenatt göra. Enligt försvarsministern var regeringenvisserligen oförhindrad att ingripa, menförsvarsministern anser och ansåg attflyguppvisningar är en fråga för vederbörandemyndigheter att ta ställning till.Herr talman! I den socialdemokratiska skrivningensägs det att utskottet delar uppfattningen iFörsvarsdepartementets promemoria från den 2december 1993 om att frågor som att godkännaflygplan för flygning och att besluta omflyguppvisningar är typiska myndighetsuppgifter.Det yttersta ansvaret, säger man dock, för de reglersom myndigheterna har att tillämpa och för attfrågorna handläggs med erforderlig omsorg ochkompetens ligger på regeringen. Det kan vi väl intebestrida.Herr talman! Från den borgerliga majoritetenssida, med stöd av försvarsministerns inställning isjälva sakfrågan, anser vi att det faktiskt ankommitpå de ansvariga myndigheterna att godkännaflygplanet för flygning och att ta ställning tillflygplanets deltagande i flyguppvisningar. Varkenförsvarsministern eller Försvarsdepartementet harsåledes haft att ta ställning i dessa frågor.Utredningen ger inte heller vid handen att det iFörsvarsdepartementet har funnits uppgifter omtekniska problem av betydelse i det härsammanhanget. Haveriet med JAS-planet iStockholm kan således inteföranleda något ifrågasättande avFörsvarsdepartementets verksamhet ellerförsvarsministerns tjänsteutövning.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 5 ochavslag på utskottets förslag i motsvarande del.Anf. 44 ():Herr talman! Alla torde väl vara överens om attJAS-kraschen på varen ytterst allvarlig händelse. Tänk bara vad somskulle ha hänt om planet hade slagit ner påVästerbron där massor av folk hade samlats! Vi varfaktiskt från en katastrof avhelt ofattbara dimensioner.JAS-haveriet vållade också en mycket storekonomisk skada. Det är därför inte märkligt attlämpligheten av denna flyguppvisning med dettaicke färdigutvecklade plan på låg höjd överStokholm har ifrågasatts. Dessutom riskerades helaJAS-projektet genom denna flyguppvisning.Därmed infinner sig självfallet frågan omförsvarsminister har något ansvarför det inträffade. har därförefter en anmälan genomfört en mycket omfattandegranskning. Vi har tagit del av en stor mängdrelevant material, och vi har genomfört ett flertalutfrågningar. har efter dettaomfattande och noggranna granskningsarbetekommit fram till sin bedömning: FörsvarsministerAnders kan inte undgå viss kritik.Henrik Järrel kritiserade i sitt inlägg utskottetsbedömning och redogjorde för varför han och deandra företrädarna för regeringspartierna ikonstitutionsutskottet inte anser att någon kritikskall riktas mot försvarsministern. Men jag tyckeratt det är angeläget att så här i början av inläggetsäga att utskottet naturligtvis aldrig menat attBjörck är direkt ansvarig för själva haveriet. Vadfrågan gäller är i stället om det finns något politisktansvar för det inträffade. ochtidigare prat om att Björckinte är flygmekaniker eller flygingenjör är ingetannat än prat i avsikt att avleda kritiken och attförlöjliga det hela. Frågan tas helt enkelt inte påallvar av Järrel och andra som här uppträder somregeringens försvarsadvokater.Jag menar tvärtemot vad anser att vi iutskottsmajoriteten har utomordentligt starka skälför våra kritiska skrivningar. ärfaktiskt inte vilken fråga som helst. Det är dethittills största försvarsprojektet i . Underprojekteringsarbetet har fel i styrsystemet varit ettständigt återkommande problem. Det var brister istyrsystemet som var orsken till det första JAS-haveriet 1989. Men även efter detta haveri harproblem i styrsystemet och de förseningar iprojektarbetet som dessa orsakat varit ettåterkommande tema i Försvarets materielverksrapportering. Dess rapporter har självfallet funnitstillgängliga på Försvarsdepartementet.Det har också framkommit, tvärtemot vadFörsvarsdepartementet påstår i sin promemoria, attdet på departementet har funnits i sammanhangetbetydelsefulla uppgifter om brister i just detflygplan som levererades och somsedan havererade på sammaår. Jag skulle därför vilja fråga omhan vet varför Försvarsdepartementet försökteundanhålla dessa uppgifter förkonstitutionsutskottet.Ingen kan väl heller tro att försvarsministern kan havarit ovetande om den rapportering som gjort före haveriet. Där tas upp att ettstort antal systemfunktioner inte skulle vara fulltverifierade eller införda vid leveransen av det föstaserieflygplanet och att vissa delsystem, däriblandstyrspak och styrsystemdator, skulle komma attvara i prototyputförande.Men försvarsministern var naturligtvis inteovetande om att det hade varit återkommandeproblem med styrsystemet och att dessa probleminte hade klarats ut. rapporteringefter haveriet bekräftade de nu nämndauppgifterna. Det framgår också av rapporteringenatt senare bekräftat att flyplanethade lägre status än vad som hade överenskommits,varför en del av leveransbetalningen innehölls. Inteheller detta kan ha varit okänt iFörsvarsdepartementet.Slutsatsen av dessa uppgifter är att det var ett ickefärdigutvecklat och ett icke färdigt JAS-plan somtilläts flyga över den stora publiken på . Med den information om brister somfanns borde Försvarsdepartementet naturligtvis hahållit sig mera noga informerat om flygplanet ochvilka uppdrag som det skulle användas till. Detbristande intresse som Försvarsdepartementet ochförsvarsministern visat är därför mycketanmärkningsvärt.Inför förnekadeförsvarsministern varje kännedom om att skulle visas upp i . Dessutomanförde försvarsministern att flyguppvisningar inteär en sak för försvarsministern eller regeringen attta befattning med. Vi menar att dessa uttalanden äranmärkningsvärda mot bakgrund av det sedan imars månad 1993 fanns uppgifter iförsvarsministerns departement om att JAS skulleflyga under flygdagarna i den 28 och 29augusti . Om JAS-planet inte hadehavererat i kunde det ha havererat vidnågon av dessa uppvisningar också över publik.Henrik Järrel kan således inte förneka att det ärklarlagt att det i Försvarsdepartementet fannskunskap om att ett icke färdigt JAS-plan skulle görauppvisningar över publik . Vi kandärför inte godta vare sig försvarminister utskottsreservanternas lättsinniga inställningtill den aktuella uppvisningen, dvs. att det inte varnågot som angick Försvarsdepartementet ellerförsvarsministern. Vi vill i stället med skärpaframhålla att det yttersta ansvaret låg just där.Enligt vår mening borde Försvarsdepartementet,mot bakgrund av vad som var känt om problemenmed flygplanets styrsystem, således ha informeratsig betydligt bättre om flyguppvisningarna och deförutsättningar som gällde för deras genomförande.Att man inte gjorde det är också mycket märkligtmed tanke på att Försvarsdepartementet faktiskthar en sakkunnig som på heltid har ägnat sig åtJAS-projektet. Om Försvarsdepartementet hadeinformerat sig bättre, hade den kunskapen kunnatbilda underlag för överväganden och åtgärder inågon form. Några konstitutionella hinder mot ettingripande från regeringens sida förelåg inte, vilketäven försvarsministern medgav vid utfrågningen.Men Försvarsdepartementet och försvarsministernvalde i stället att vara påfallande passiva, vilketutskottet har funnit anmärkningsvärt. Därför kanförsvarsministern, som har det övergripandeansvaret, inte undgå viss kritik.Därmed yrkar jag att utskottets skrivning i ärendetskall godkännas.Anf. 45 (m) replik:Herr talman! Precis som sade harJAS tidigare varit utsatt för ännu ett haveri, den 2februari 1989. Då hade vi en försvarsminister somhette . Visserligen var det enprovflygning vid utan någon publiknärvarande, men det var väl ingen som då ställdehonom till ansvar för att planet råkade störta. Detkanske inte alltid beror på rent tekniskahandhavanden och rutiner. Det kan också iblandbero på piloten och andra faktorer som inte direkthar med det tekniska systemet att göra. Här fannsoch finns fortfarande vissa tekniska brister -- det ärklarlagt -- dock inte av så allvarlig natur att planetbelagts med flygförbud. Dessa frågor har jugranskats av de sakkunniga myndigheterna.Försvarsministern är inte och skall inte varaflygtekniker. Än en gång: Det är chefen förflygvapnet och som har attgöra flygsäkerhets- ochflygvärdighetsbedömningar.Det var väldigt tyst från socialdemokratiskt håll vidVattenfestivalen 1992, då det också var enuppvisning, men av ett provflygplan ur serienJAS 39 och inte det första serietillverkade planet.Men då hördes det väldigt litet av protester elleransvarsutkrävande från socialdemokratiskt håll.I det här fallet hade man planlagt flygningen så, attplanet skulle flyga över huvudsakligenvattenmassor, och liknande. Jagutgår ifrån att detta var av säkerhetsskäl. Vidaresades det i beslutet frånflygsäkerhetsmyndigheternas sida att det skullevara en begränsad flygning över Stockholm.En annan synpunkt som är värd att nämnas är bedömde det som viktigt att också visapubliken i största allmänhet, skattebetalarna, attdet här ligger stora pengar nedlagda i ett för svenskindustri viktigt projekt som kan ge storaexportinkomster. Det är viktigt att visa upp vadsvensk industri kan åstadkomma.Herr talman! Slutligen konstaterar jag bara att härhar socialdemokraterna bakat en väl porösluftpastej.Anf. 46 () replik:Herr talman! I sitt anförande använde ideligen uttryck som ''visste ej'', ''mindes ej''och ''ej känt till'' för att komma ifrån ansvaret. Jagtycker att tar ytterligt lätt på hurallvarlig händelsen var.Tänk om planet hade slagit ner på ochhundratals hade skadats eller dödats! Hade HenrikJärrel också då kunnat hävda att det inte fannsnågot politiskt ansvar att utkräva?Det borde oroa att försvarsministernuppenbarligen håller sig så dåligt informerad i JAS-frågan, och det gäller ju inte bara säkerheten.Henrik Järrel kanske läser Svenska Dagbladetibland. Där framgick det i går hur utomordentligtdåligt informerad är om ekonomi. Det borde oroa stället har man en lättsinnig och raljant inställningtill frågan.Henrik Järrel återkommer till att försvarsministerninte skall vara flygmekaniker och godkännaplanens luftvärdighet. Vem har påstått någotsådant? Ni diskuterar ju emot uppfattningar somaldrig har framförts. Vi har sagt att det finns ettpolitiskt ansvar och att försvarsministern bordehålla sig bättre informerad. Vem har sagt attförsvaraministern skall vara flygmekaniker? Denrollen har såvitt jag vet i regeringen. Hanhar ju lovat att han kan laga dörren på det plan somhan och kungen flyger med ibland, men det har inteAnders gjort.Anf. 47 (m) replik:Herr talman! Ansvaret är ju faktiskt i sig. Det växerinte med olyckornas omfattning. Ansvar är ettansvar, oberoende av om en flygning -- som i dethär fallet -- genomförs lyckligt eller ej. Man kaninte koppla ansvaret till antalet döda och iefterhand säga att om si och så många hadeomkommit eller skadats skulle ansvaret ha ökatännu mera. De myndigheter som har givit tillståndtill flygning och bedömt planet som luftvärdigt harsäkert gjort detta med kännedom om de brister somkanske fanns i planet. De har därför ansett att detskulle ske en begränsad flygning och att flygningenskulle ske på ett visst sätt, huvudsakligen övervattenområden i Stockholm.Jag är utomordentligt glad och tacksam över attingen människa kom till skada och över att inteheller piloten skadades. Det kan vi alla vararörande ense och tacksamma över. Självfallet är detså. Det hade i så fall varit förfärligt.Samtidigt konstaterar jag att det sker enomfattande civil flygning över . Vi kanvara tacksamma för att det inte händer flerflygolyckor över ett så tättbebyggt område somStockholm, mot bakgrund av det omfattandetrafikflyg som förekommer.Jag vill inte påstå att försvarsministern var särskiltdåligt informerad över vad som hände, men hanansåg inte att han i första hand hade att göraluftvärdighetstester. Det anser inte jag ochfortsättningsvis inte han heller. Det är chefens förflygvapnet och sak attgöra luftvärdighetskontroller.Det politiska ansvar som man i så fall skulle kunnautkräva får man utkräva av regeringen in corpore.Det hade, precis som antydde, i såfall varit möjligt för regeringen att ingripa, men inteför försvarsministern utan för regeringen i sinhelhet. Men eftersom huvuddoktrinen är att det ärmyndigheternas sak att göra den här typen avtekniska bedömningar, ansåg man frånFörsvarsdepartementets sida att man inte skulle halagt sig i frågan, om man haft kännedom om att enflyguppvisning skulle äga rum i Stockholm.Anf. 48 () replik:Herr talman!