prot · GI0946 · 1994-12-20 00:00:00 — En saksom måste medge är att den samman-tagna skatten på utdelningar är och inte 30 %.Jag vet att som person är hederlig,och han kommer säkert att medge det.Det var rätt förfärande att höra att inte hade så stor anledning att vara stolt. Detvar ju och somhade fått igenom i stort sett alla förslag. Det liggernog någonting i det. Det har blivit något slags rödrödsmet av det som skulle kunna blivit en rödgrön röra.Det är naturligtvis beklagligt för alla dem som drab-bas.Lars glömmer en sak. Att genomföraskattehöjningar till en viss volym är inte utbytbart motatt genomföra besparingar i offentliga utgifter på enviss volym. Det vi skall göra är att sanera statsfinan-serna på ett sådant sätt att vi får i gång ekonomin,vilket också bidrar till en snabbare automatisk sane-ring av den del som är konjunkturell. Då kan man intevälja skattehöjningar som medel på det sätt Socialde-mokraterna och har gjort. Då får manendera ingen finansiering av statsfinanserna eller ännustörre krav på besparingar i den offentliga sektorn ochen nedåtgående spiral vad gäller välfärdsutvecklingen.Det är det som är skillnaden mellan den röda julsom ser fram emot, med färre ochfärre jobb i privat sektor, och den vanliga vita jul somjag vill ha, med fler och fler jobb i privat sektor.Anf. 60 () replik:Herr talman! har rätt på en väsentligpunkt. Att sanera statsfinanserna med skatteskärp-ningar är inte utbytbart mot att sanera med besparing-ar. Det är helt korrekt.De jobb i den privata sektorn som både Bo Lund-gren och jag vill ha är oerhört viktiga.För att man skall kunna driva ett privat företagmåste det finnas kunder. Det är grundläggande. Omman gör kraftfulla besparingar i t.ex. transfereringarnaför merparten av de svenska barnfamiljerna, hushållenoch låginkomsttagarna har de inga marginaler. De fårdra ner på sin konsumtion. Då får ICA-handlaren,leksakshandlaren och skivhandlaren färre kunder.Drar man däremot ner på och mittkonsumtionsutrymme genom en skattehöjning kan vita av det finansiella sparande som vi båda har. Detblir då ingen minskning av den effektiva efterfrågan.Därför är det helt riktigt att besparingar och skat-teskärpningar inte är utbytbara.Det finns ett finansiellt sparande i hushållssektornpå uppemot 100 miljarder. Detta finansiella sparandeskall vi försöka länka över i en ökad effektiv efterfrå-gan. Det är poängen i vårt resonemang. Vi har tagit påoss väsentliga skatteskärpningar. Vi har nästan nåttden volym som vi har ansett vara rimlig. Vi har talatom 60 miljarder för 1990-talet. Vi har också redan iden här propositionen tagit hem 25 miljarder i bespa-ringar och skall ta hem en saneringsvolym på ytterli-gare 20 miljarder. Jag anser alltså att huvuddelenmåste ligga på besparingar.Skillnaden mellan mig och är att hanendast vill ta in 12 miljarder genom skattehöjningar.En stor del av dessa är dessutom fiktiva skatteinkoms-ter, men det skall jag återkomma till i min nästkom-mande replik.Anf. 61 BO () replik:Herr talman! säger att det är fikti-va skattehöjningar. Det är rätt så till vida att det irealiteten inte till så stor del är fråga om skattehöj-ningar. Det handlar om att kommunerna inte skall fåmomsrabatt på det sätt som de har fått, ochdet handlar även om en del andra saker. Men de tek-niska detaljerna kan vi lämna därhän.Lars talar mot all ekonomisk sakkun-skap när han säger att förtroendet för en budgetsane-ring genom skattehöjningar i ett land som redan harett högt skatteuttag är detsamma som förtroendet fören sanering genom en neddragning av de offentligautgifterna.De offentliga utgifternas andel av BNP är upp-emot och skatterna är . Då kan manfråga sig var problemet ligger när det gäller den bris-tande balansen. Problemet ligger på utgiftssidan ochinte på inkomstsidan. Vi får inte ner räntorna på detsätt som vi skulle önska, eftersom det är för mycketskattehöjningar. Sådant försvårar möjligheterna tilltillväxt och nya jobb i den privata sektorn. Räntornaligger på en så hög nivå att de också kväver möjlighe-terna till investeringar.En korrekt budgetsanering med besparingar gerlägre obligationsräntor, lägre kostnader för investe-ringar, lägre kostnader för villaägarna och ett störrekonsumtionsutrymme. Det är så ekonomin fungerar,kan titta på de exempel som finns på budget-konsolidering, dvs. sanering av statsfinanserna.Fransmännen försökte med skattehöjningar men lyck-ades inte. De fick gå över på utgiftssidan. I Danmarkhar man gjort en del skattehöjningar, men framför allthar man gjort utgiftsneddragningar. Det lyckades.Också fick skifta väg för att lyckas med sinbudgetsanering. Man höll nämligen på att göra demisstag som älskar att göra, eftersomhan är vänsterpartist.Anf. 62 () replik:Herr talman! talar om att avBNP gäller utgiftssidan. Det låter förskräckligtmycket. vet att det är bruttosiffran.Det ligger stora skatteandelar i detta. Om man gördenna korrigering finner man att den svenska utgifts-nivån inte är så hög. Då är den offentliga konsumtio-nen väl så stor som transfereringssidan.Bo Lundgren tar upp sådana exempel på budget-saneringar som finns utanför . Det hade varitmöjligt att genomföra ett praktiskt exempel i Sverigenär satt i regeringen. Det hade varitklokt, men underskotten ökade dramatiskt när manvalde den metod som pläderade för. Jagtror att det är viktigare med praktiken i änmed diverse utrikes företeelser.Det är , och era spår i den snö som ännuinte har fallit är oerhört avslöjande. Er väg fungeradeinte, . väljer vi en annan väg sominnebär skattehöjningar, besparingar, en ekonomisktillväxt och fler jobb i den privata sektorn.Just nu går det bra för den svenska industrin. Pro-duktiviteten höjs, och man säljer bra. Det finns ettstort problem, och det är den sviktande efterfrågan påhemmamarknaden. Därför är det farligt att göra alltförstora besparingar. Ni säger nej till våra skatteskärp-ningar. Ni skall ta in dessa pengar med besparingarsom kommer att knäcka den inhemska efterfrågan.Det gör att småföretagen får det sämre.Detta är er blinda blå fläck. Där har ni ert ideolo-giska problem. Vi har lärt oss vår läxa. Vi tror och vetatt man kan klara uppgiften med fördelningspolitisktrimliga skatteskärpningar, med besparingar och meden ökad ekonomisk tillväxt.Jag kan bara ta upp ett avslöjande exempel somBo Lundgren själv nämnde. Han säger att moderater-na har förslag om 12 miljarder i ökade skatteinkoms-ter när det gäller att konsolidera den offentliga eko-nomin. Det står i alla fall i reservationen. 4 av dessamiljarder kommer från kommunerna. Man flyttar barapengar från den ena fickan till den andra. På det sättetsaneras ju inte den offentliga sektorn. Det är ett miss-tag som ni har gjort.Anf. 63 () replik:Herr talman! säger att han interiktigt vet var står när det gäller skattefrå-gorna. Därför skulle jag gärna vilja berätta litet omdetta. Vi säger nej till den 25-procentiga marginal-skatten. Vi säger nej till dubbelbeskattningen. Visäger nej till en slopad kvittningsrätt. Allt detta ärskadligt; det gör det svårare att skapa nya jobb.Vi säger nej till en höjd skatt på avtalspensioner,eftersom vi tycker att det är orättvist. Däremot sägervi ja till ett införande av en bankgarantiavgift, vilketvi har föreslagit. Vi säger nej till direktavdrag förbyggnadsinvesteringar, och vi säger nej till ett återin-fört grundavdrag.När det gäller skattesatsen på kapitalinkomster harLars läst på dåligt. Vi folkpartister sägeratt vi vill återgå till en 30-procentig skattesats. Vemsom ställde upp på skattereformen eller inte kan manlåta vara osagt. Vi ställde upp på den delen av skatte-reformen som innebar att det skulle löna sig att arbeta,studera och driva företag.Lars måste fundera över hur man skallfå ett trendbrott inom den svenska företagsverksamhe-ten. Hur skall man skapa många nya arbeten i småföretag? Hur får man små företag att växa genom attlägga på ökade skatter och avgifter?Anf. 64 () replik:Herr talman! representant läser från s.231 i betänkandet. Där redovisar en var-aktig skatteförändring på minus 5,6 miljarder.Socialdemokraterna och har redovi-sat en varaktig skatteökning på 36 miljarder i det härbetänkandet. Skall man tolka detta som att Folkpartietställer upp på 31 miljarder och bara är motståndare till5 miljarder? I så fall tycker jag att det är ett mycketpositivt bud. tar då ett rejält kliv bort frånandra borgerliga partier. Kanske betyder dessa 5,6miljarder något annat.Jag är mycket konkret. Ställer upp på31 miljarder i ökade skatteinkomster ?Det är enkelt att svara på den frågan. Man kan säga:ja, nej eller vet ej. Alla tre alternativ är lika möjliga.Jag vill bara säga att vi inte för tror atten ökad skatt på företag ger fler jobb. Det vore bisarrtom det fanns ett sådant samband. Man har inte skatterför att reglera sysselsättningen. Man har skatter för attreglera underskotten. Vi tror att stora underskott göratt räntan höjs och att det blir svårt för småföretagar-na. De flesta småföretag är inte aktiebolag utan en-skilda firmor och handelsbolag. Dessa har fått skatte-lättnader. Skatteuttaget ligger på . Det ären mycket låg skattesats, sett i ett internationellt per-spektiv. Jag känner däremot ingen företagare somfattar investeringsbeslut beroende på skattesatsen.Alla företagare jag känner fattar investeringsbeslutberoende på om det som produceras kan säljas till ettpris som ger vinst.Det är litet märkligt att jag gång på gång skall be-höva lära ut elementa i kapitalistisk marknadseko-nomi till borgerliga företrädare. Det är vinsten somstyr investeringsbesluten, inte skatten.Anf. 65 () replik:Herr talman! Det är märkligt att vi på den borger-liga sidan alltid träffar helt andra typer av företagareän vad Socialdemokraterna och vänstern gör.Naturligtvis tittar man på vinsten, och naturligtvistittar man på hur man skall uppnå lönsamhet. Men omman långsiktigt vill växa, om man vill ta på sig detstora ansvar som det i ett långsiktigt perspektiv inne-bär att ha folk anställda, att satsa egna pengar och attfå sina vänner och bekanta och släktingar att satsapengar i ett företag för att det skall växa, då tittar manfaktiskt på vilken utdelning man får och man tittar påskatten. Med den dubbelbeskattning som harfunnits har man inte ens brytt sig om att ta ut vinst påaktierna, eftersom det har varit så olönsamt. Vinstenhar därför bakats in och stannat kvar i företagen, ochdet har skett en inlåsning av kapitalet, en inlåsningsom inte alls är bra. Det tidigare Anellavdraget har jukompenserat för dubbelbeskattningen, men av inter-nationella orsaker kan det inte finnas kvar.Från sida ställer vi upp på vissa skat-teökningar, men vi ställer absolut inte upp på margi-nalskatteökningar, och vi vill att den föreslagna dub-belbeskattningen avskaffas eller att den enkelbeskatt-ning som gäller behålls.Till skillnad från önskar jag migen vit jul och inte en röd.Anf. 66 () replik:Herr talman! Vi önskar alla en vit jul, men i poli-tiskt hänseende kommer detta utan tvivel att vara enröd jul. Det står höjt över allt tvivel.Det var emellertid inte det vi diskuterade, utan vidiskuterade skattepolitik. , vad tyckerFolkpartiet? Går man med på 30 miljarder i skatte-höjningar ? Det är en möjlig tolkning avvad har skrivit på s. 231 i betänkandet, därdet står minus 5,6 miljarder. och Soci-aldemokraterna har i det här betänkandet föreslagitskatteskärpningar på 36 miljarder. kanbekantgöra uppfattning i kammaren un-der dagens debatt. Det är enkelt att göra.Folkpartiet reserverade sig inte till förmån för slo-pad dubbelbeskattning i samband med skattereformen.Det går mycket enkelt att läsa ut ur debattprotokolloch betänkanden. Det var detenda borgerliga parti som drev denna linje.Detta är ett löftesbrott från sida somär klart, klart, kristallklart, mycket kristallklart, klartsom böhmisk kristall eller venetiansk kristall, och detär något som bör betonas i samband med att frågar om man kan lita på uppgörelser medVänsterpartiet. Jo, man kan lita på uppgörelser medVänsterpartiet, men man kan uppenbarligen inte litapå uppgörelser med . Det enda beständiga iFolkpartiet är att man byter politik då och då.Sedan till frågan om småföretagen. De flesta avdessa småföretag är handelsbolag, enskilda firmor. Dehar fått mycket förmånliga skattevillkor, reserve-ringsmöjligheter. Skatten är icke högre än . Detär unikt förmånliga beskattningsregler för företag iSverige. Det visar alla rapporter om interna-tionella företagsskatteregler. Det är en myt att skattenpå företagare och företag är hård i . Den my-ten skall ni sluta odla.Vi kan få fart på . När vi sanerar budge-tunderskotten, pressar ner räntorna och håller uppeden effektiva efterfrågan på hemmamarknaden kom-mer vi att få en mycket mycket bra ekonomi. Det kannästan bli jul om när vi har avslutat den blåparentesen.Anf. 67 ():Herr talman! Det är trevligt att är glad. Jag tror dock tyvärr inteatt svenska folket delar denna skatteglädje, när - föratt använda egen vokabulär - omöj-liga vänsterförslag blev möjliga socialdemokratiska.Kristdemokratisk ekonomisk politik tar sin ut-gångspunkt i marknadsekonomin och eftersträvarstabilitet i samhällsekonomin. En väl fungerandemarknadsekonomi bygger på ett samhälle med engrundläggande etisk samsyn och förutsätter stabilaspelregler.Skattepolitikens huvuduppgift är självfallet att fi-nansiera offentlig verksamhet. Men skattepolitiken fårinte reduceras till att bara på ett enkelt sätt tillförastatskassan inkomster, utan den måste vila på en ideo-logisk helhetssyn. Utifrån ett kristdemokratiskt synsättär skattepolitiken ett viktigt instrument för att uppnåmål som full sysselsättning, rättvis fördelningspolitik,god miljö och hushållning med naturresurser. Det är idetta sammanhang viktigt att skattesystemet får enutformning som gör att det får en bred acceptans ochinte leder till skatteundandragande och bristandeskattemoral.Utifrån detta kan jag bara konstatera att skattepo-litiken för den socialdemokratiska regeringen i alltförhög grad tycks handla om att dra in inkomster tillstatskassan och ses som en bekvämare väg att sanerade offentliga finanserna än att fatta tillräckliga beslutom minskade utgifter.Inom loppet av en månad efter regeringstillträdethann förslag till skattehöjningar på sammanlagt merän 50 miljarder läggas fram, varav inte mindre än 30miljarder avser höjda skatter på arbete och ytterligare6-7 miljarder avser höjda skatter på riskvilligt kapitalsom satsas i företag, för nya investeringar och nyajobb.Vårt skattesystem måste kunna konkurrera medandra länders skattesystem i det alltmer gränslösaEuropa. Det är framför allt viktigt beträffande före-tagsbeskattningen. har250 miljarder kronor lämnat landet. Det går i längdeninte att ha alltför avvikande skatteregler för företageni jämfört med omvärlden om vi skall kunna fåinvesteringar och jobb i . Alternativet är attsåväl kapital och företag som människor lämnar Sve-rige.Den socialdemokratiska regeringen ser höjdaskatter som en fråga om solidaritet. Men den somväger höjda skatter mot sänkta bidrag och finnerskattehöjningar mer solidariskt riskerar att missanågot. Det finns en smärtgräns för hur mycket skatteroch avgifter en människa orkar med. När den gränsenhar passerats upplever den enskilda människan attfriheten att bestämma över sin egen ekonomi är alltförliten. Då urholkas solidariteten, och viljan att bidra tillskattesystemet minskar.Herr talman! Vi kristdemokrater är medvetna omatt det i arbetet med saneringen av de offentliga finan-serna även kommer att krävas inkomstförstärkningar.Enligt vår uppfattning bör dock skattetrycket intetillåtas överstiga av BNP, och på ärdet nödvändigt att skatterna sänks under denna nivå.Det är också oerhört angeläget att skatterna tas ut påett sätt som skadar samhällsekonomin och den eko-nomiska utvecklingen så litet som möjligt.Mot bakgrund av detta menar vi att det är oaccep-tabelt att beskattningen av arbete skärps så dramatisktsom den socialdemokratiska regeringen föreslår. Attytterligare driva upp marginalskatter och öka skatteki-lar från en internationellt sett redan mycket hög nivå,innebär att förutsättningarna för nya jobb dramatisktförsämras. Inte minst i den priskänsliga privata tjäns-tesektorn innebär de höjda skatterna på arbete atttusentals nya arbetstillfällen hotas. Tvärtom skulle detvara nödvändigt med åtgärder som minskar skatteki-larna för den enorma potential av tjänster riktade mothushållssektorn som finns men som endast ut-förs svart eller aldrig kommer ut på arbetsmarknaden.Dessa borde i stället växlas in i riktiga jobb.Herr talman! Vi kristdemokrater är övertygade omatt de nya jobben måste tillkomma i den privata sek-torn, och då framför allt i små- och medelstora före-tag, ofta inriktade mot tjänsteproduktion. Det är dåytterligt angeläget att villkoren för företagande ochnyföretagande är sådana att företagen kan växa och attenskilda människor vågar starta nya företag, som i sintur genererar nya jobb.Skattemässig neutralitet mellan olika företagsfor-mer skall upprätthållas. Riskvilligt kapital som satsasi företag skall inte beskattas hårdare än riskfritt place-rat sparande i obligationer eller på bank. För att klaranödvändiga investeringar, inte minst i småföretag, ärdet nödvändigt med ett tillskott av nytt riskvilligtkapital. Tillgång till riskkapital innebär dels att före-tagen inte behöver låna till alla investering, dels attföretagen lättare får de lån som de behöver. Godavillkor för småföretag och småföretagare är av vitalbetydelse för att få till stånd nya riktiga jobb.Den socialdemokratiska regeringen verkar saknainsikt i och förståelse för företagarnas villkor ochförutsättningar. I stället för att skapa ett gott klimatför företagen att växa i läggs en hel rad förslag framsom försämrar villkoren. Utöver försämrade skatte-villkor, slopad kvittningsrätt för nystartade enskildaverksamheter, återinförd dubbelbeskattning på av-kastningen på de kapital som satsats i företagen ochhöjda skatter på arbete försämras nu också flexibilite-ten i arbetsrätten, vilket framför allt försvårar nyan-ställningar i småföretagen.Samtidigt som regeringen återställer arbetsrättenvill den utreda hur företagens villkor skall förbättras.Det vore en mer rimlig ordning att först utreda ochsedan fatta beslut. Den ena handen verkar inte vetavad den andra handen gör.Herr talman! Som jag nämnde redan inledningsvisär skattepolitiken också ett viktigt instrument i miljö-politiken. Utifrån kristdemokratisk ideologi har vibåde ett personligt och ett kollektivt ansvar för denfysiska livsmiljön. Marknadsekonomin måste styrasav ett ekologiskt ansvarstagande.Ekonomisk utveckling kan inte mätas enbart medsnäva tillväxtbegrepp. Ekonomisk utveckling innebäri stället tillväxt av den totala nationalförmögenheten. Inationalförmögenheten inräknas miljö- och naturre-surser, det mänskliga kapitalet, produktionskapitaletsamt nationens finansiella nettotillgångar. En tillväxtav nationalförmögenheten innebär en välfärdsökningendast om hänsyn tas till miljöeffekter och påverkanpå människors hälsa och förmåga.Den ekonomiska politiken skall främja en tillväxtav den totala nationalförmögenheten. Det är endastmed detta synsätt som förvaltarskapet kan förverkli-gas och verklig valfrihet skapas.Ett ökat inslag av ekonomiska styrmedel i miljö-politiken, t.ex. genom en skatteväxling med sänktaskatter på arbete och höjda skatter på miljöfarligautsläpp, energi m.m., främjar både miljön och fram-växten av nya arbetstillfällen och därmed den eko-nomiska utvecklingen.Vi har i en särskild rapport analyserat konsekven-serna av skatteväxling. Vi har gjort den bedömningenatt det finns utrymme för en skatteväxling på ca 20-30miljarder . Vi är dock medvet-na om att en skatteväxling måste föregås av en or-dentlig utredning för att analysera alla konsekvenserur både miljö- och konkurrenssynpunkt, men ocksåför att nå en bred politisk enighet i frågan så att lång-siktiga spelregler kan läggas fast som såväl företagsom privatpersoner har en rimlig chans att anpassa sigtill.Herr talman! Med detta vill jag yrka bifall till dekristdemokratiska reservationerna nr 1, 84 och 97 ibetänkandet.Anf. 68 () replik:Herr talman! sade att hanförstod att jag var glad, men han trodde inte att svens-ka folket var så glada över skattehöjningarna. Det ärnog så att man inte blir spontant glad över att få betalamer i skatt. Jag tror inte att det är glädje man känner.Men man känner kanske ansvar och att man tar på sigen nödvändig uppgift. Jag tror att man känner det.Även om man inte känner glädje så känner man sittansvar och gör detta.Hittills har våra siffror gått upp. I takt med attskatterna stiger har även våra SIFO-siffror stigit. Våraegna väljare tycks vara belåtna.Ni kristdemokrater föreslår ju själva skattehöj-ningar på 14 miljarder, . Det är juockså ganska rejält. Vi har sagt 36 miljarder. I sammabetänkande föreslår ni 14 miljarder. Det är en skillnadpå 22 miljarder. Sedan kritiserar kristdemokraternamed emfas att socialisterna, ochVänstern, slår mot familjen. Det har vi redan gjort idet här betänkandet.Flerbarnstillägget står för 0,5 och bidragsförskottetför 0,8 miljarder. Familjestödet har ett beting på 3miljarder. Kyrkan får betala . Avskaffan-det av vårdnadsbidraget ger 3,2 miljarder. Det är enmassa otäcka besparingar som kristdemokraternasäkert tycker hjärtligt illa om.Michael säger nej till de skatteskärp-ningar som vi har föreslagit. Hur skall MichaelStjernström då få in dessa pengar? Var skall ni tapengarna? Jag skulle också vara glad om jag slapp atthöja skatten. Jag erkänner att det finns problem medskattehöjningar. Alla skattehöjningar har sina negativaeffekter. Men var skall vi hämta in alla dessa pengar?Tomten kommer inte med dem. De måste tas frånnågon. Skall ni ta dem från kommunerna eller frånfamiljepolitiken? Eller kanske från försvaret ellerkyrkan? Om ni löser den uppgiften kan vi nog sänkaskatteuttaget på 36 miljarder.Anf. 69 ()replik:Herr talman! Även skatteförslag och skattehöj-ningar kan utformas på ett rättvist sätt. Det är enoklok politik att skärpa skatterna så att det slår motmänniskors möjligheter att få arbete . Dettrodde jag även låg en vänsterpartist varmt om hjärtat.När man förstärker inkomsterna måste det självfal-let vara en balans mellan skattehöjningar och bespa-ringar. Den balansen är rubbad enligt vårt sätt att sepå saken. Ni har tagit in för mycket genom skattehöj-ningar och alldeles för litet genom besparingar.Det skall bli intressant att se vad ni förmår när nilägger fram propositionen , och om Väster-partiet stöder den lika helhjärtat. Kristdemokraternahar sagt att balansen bör var så att cirka två tredjede-lar är besparingar och en tredjedel skattehöjningar.När det gäller olika besparingar inom familjepoli-tikens ram har vi kristdemokrater sagt att vi är åbe-redda att medverka till en utredning där vi kan titta påolika förslag. Vi har också sagt att det är rimligt att tain ett antal miljarder inom familjepolitiken. Vi har settatt socialdemokraterna har gjort vårt utredningsförslagtill sitt. Vi skall arbeta mycket konstruktivt i den ut-redningsgruppen. Alla måste vara med och bära dessabördor när vi har en sådan dålig ekonomi.Anf. 70 () replik:Herr talman! Det är bra att vi är överens om be-sparingsvolymen inom familjepolitiken. Ni säger 4miljarder, och vi har ett rullande beting på 3 miljar-der. Sedan har vi redan några skarpa förslag i det härbetänkandet. Då är vi överens om nivån, men ni har22 miljarder mindre i skatteinkomster än vad vi har.Då måste ni öka ert sparbeting med 22 miljarder.Finansminister sitter borta på Fi-nansdepartementet och diskuterar 20 miljarder i ytter-ligare besparingar. Det har väckt stor debatt om dettaverkligen är möjligt. Men ni kristdemokrater villfördubbla den volymen. Om man kan ha dessa fanta-sifulla besparingsbeting slipper man obehaglighetermed skattehöjningar.Men det går inte att diskutera skatter utan att talaom hur man skall täcka in skattebortfallet. Det ärenkelt att lova skattelättnader, utan att tala om hurman skall täcka det bortfall som uppstår. Det är erstora svaghet att ni inte redovisar det.