prot · GH0955 · 1994-01-27 00:00:00 — I täten går exportföretagen.Även för de hemmamarknadsbaserade företagenhar orderingången ökat.Bakom förändringarna ligger en unikt storförbättring av den svenska konkurrenskraften. Deansvarsfulla avtalen, en snabbproduktivitetsförbättring, sänktaarbetsgivaravgifter samt deprecieringen av kronanhar givit det svenska näringslivet ett mycketgynnsamt konkurrensläge. Hushållensförväntningar är med rätta större än på många år.De första konkreta tecknen på en ökning avkonsumtionen har visat sig.Som alltid tar det tid innan en vändning i ekonominfullt ut slår igenom på arbetsmarknaden.Påfrestningarna kommer att vara fortsatt storaunder . Vi kan dock konstatera att antaletvarsel om uppsägning liksom konkurser minskarmycket kraftigt och att antalet lediga platser ökar.Vi kan också se hur antalet nyanmäldaarbetssökande avtagit markant under hösten.Samtidigt har antalet företagare ökat.Av största betydelse för att minskaarbetslösheten har varit omläggningen av denekonomiska politiken för att på nytt få fart påtillväxten. Vidare har den snabbt stigandearbetslösheten bekämpatsmed skådade satsningar på bl.a.arbetsmarknadspolitiska åtgärder. /91 har åtgärdsvolymenfemdubblats. Arbetsmarknadspolitiken har inte,som påstår, stått ensam i kampen motarbetslösheten utan regeringen har även t.ex.genomfört kraftfulla satsningar på landetsinfrastruktur, stora extrainvesteringar i statligabyggen samt omfattande ökningar inom detreguljära utbildningsväsendet, inte minst inomhögskolan.Den snabba ökningen av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna visar påregeringens målmedvetna ansträngningar attbekämpa arbetslösheten. Vidare har regeringen påkort tid t.ex. infört såväl ungdomspraktik somarbetslivsutveckling, vilket har möjliggjort förarbetsmarknadspolitiken att motverkaarbetslösheten långt över vad som har varit möjligtmed de tidigare existerande åtgärderna.Som ett exempel kan nämnas skillnaden mellaninskolningsplatserna och ungdomspraktiken. Kortefter mitt tillträde som arbetsmarknadsministerstod det klart att inskolningsplatserna inte allsräckte till för att bekämpa ungdomsarbetslösheten.De avtalade inskolningsplatserna, som var billigareoch inriktade mot näringslivet, fick ingenomfattning. Det fick däremot de mot kommunernainriktade särskilda inskolningsplatserna sombetalades av lönen. Denna ökning vardock för liten. Flera kommuner klarade ej av att taemot 18--19-åringarna.Ungdomspraktiken har, till skillnad motinskolningsplatserna, levt upp till de krav som kanställas på en ungdomsåtgärd. Ett betydligt störreantal ungdomar har erbjudits praktikplatser överhela arbetsmarknaden. Det största antaletungdomar återfinns dessutom inom näringslivet.Ungdomspraktiken har även givitarbetsförmedlingarna förbättradeföretagskontakter, vilket kommer att underlättaderas arbete nu när konjunkturen vänder.Vidare har ett generellt anställningsstöd, GAS,införts. Syftet med åtgärden är att stimuleraarbetsgivarna dels att ersätta det högaövertidsuttaget med nyanställningar, dels atttidigarelägga nyanställningar. Med utgångspunkt iLO:s statistik 1992 kan kostnadenför en övertidstimme beräknas till mot 96 krför en ytterligare anställd med GAS. Det innebäratt en anställd som arbetar övertid i genomsnittkostar , eller mer ,jämfört med om en nyanställd med GAS utförarbetsuppgifterna. torde alltså ettföretag spara ca per arbetad timme genom attbyta ut övertid mot normalt arbetstidsuttag. Tilldetta kan i en del fall dessutom läggas möjlighetentill anställning med hjälp av rekryteringsstöd.Nämnas bör även de beslutadeförändringarna av arbetsrätten. Dessa innebär attföretagen fått vidgade möjligheter att genomvisstids- och provanställningar bygga upp enerforderlig kompetens. Detta är särskilt viktigt förde små och medelstora företagen.Slutligen har regeringen tidigare denna daguppdragit åt AMS att genomföra en bredinformationskampanj riktad till arbetsgivarna medsyfte att förmå dem att tidigarelägga anställningar.I uppdraget ingår också att informera ommöjligheterna att få GAS och rekryteringsstödsamt de förändrade reglerna i LAS.Fru talman! under förraåret befann sig fler arbetslösa i åtgärd än någonsintidigare. Jag ser dock med största allvar på den, iförhållande till anvisade resurser, lågaåtgärdsvolymen avinnevarande budgetår.Att bedriva arbetsmarknadspolitik med en så storomfattning som det är frågan om ärbehäftat med en rad praktiska problem. I dennyligen presenterade budgetpropositionen pekaderegeringen på den pågående omstruktureringen ikommunerna, och de privata arbetsgivarnasosäkerhet och försiktighet gör detsvårt för att i tillräckligomfattning engagera olika anordnare för olikaåtgärder. Vidare medför det stora antaletarbetssökande betydande påfrestningar påarbetsförmedlingens personal.Till detta kan läggas att det avlågkonjunktur enligt Arbetsmarknadsstyrelsenbörjat bli tyngre att få fram lämpliga åtgärdsplatserhos vissa arbetsgivare. Slutligen har även de mycketlåga nivåerna på åtgärderna juli,påverkatmedelsförbrukningen.I budgetpropositionen påpekade regeringen vidareatt arbetet med att effektivt utnyttja tilldeladeresurser för aktiva åtgärder måste intensifierasinom och i samspel medolika aktörer. Nytänkande och nya arbetssätt, somökar åtgärdernas omfattning och effektivitet, måstestimuleras. Här kan även nämnas att det nyligenhar skapats en arbetsgrupp som med hög prioritetskall undersöka möjligheterna att förenklaåtgärdsreglerna.Jag kan även nämna att jag för sedandeltog i ett möte med Arbetsmarknadsstyrelsensverksledning och länsarbetsnämndsdirektörerna.Vid detta möte försäkrade jag mig om attArbetsmarknadsverket kommer att göra allt för attmedverka till en förbättring av läget påarbetsmarknaden. Resurserna finns där, ochArbetsmarknadsverket kommer attmed full kraft arbeta för att beräknad åtgärdsvolymskall uppnås.Fru talman! Jag vill avsluta med att konstatera, attmycket tack vare de strukturella förändringarnasom regeringen har genomfört är landets ekonomipå rätt väg. Den ekonomiska återhämtningenkommer också att förbättra arbetsmarknadsläget. Iavvaktan på detta har regeringen sett till attarbetsmarknadspolitiken är väl med storaekonomiska resurser.Anf. 11 ():Fru talman! Jag ber att få tackaarbetsmarknadsministern för svaret. Det var långt,men tyvärr innehåller det inte några svar på defrågor som jag har ställt. Jag skall be att fååterkomma till dem under diskussionen.Jag vill börja med att knyta an till den skrivelse somArbetsmarknadsstyrelsen skickade över tillregeringen . Där sägerAMS att arbetslösheten kommer att öka under1994, under förutsättning att man får hålla uppevolymerna i konjunkturberoendearbetsmarknadspolitiska åtgärder på ungefär 6 %.AMS gör således bedömningen att det inte ärmöjligt att nå upp till de av regeringen beräknadevolymerna och ber därför att, inom ramen för depengar man har, få använda pengarna på ettsådant sätt att man kan pressa ner arbetslösheten såsom regering och riksdag har förutsatt.I regeringens budgetförslag säger man att manräknar med att den arbetslöshet vi hade förra åretkommer att bestå 1994 och även 1995. Först efter1995 kan man se att arbetslösheten pressas tillbaka.Socialdemokraterna har lagt fram ett program häri med ett antal konkreta förslag, sominnebär att vi kommer att pressa tillbaka den öppnaarbetslösheten, ner mot och 1995 ner mot5 %. Vi gör det dessutom med ett budgetsaldo somär starkare än regeringens.Jag har i min interpellation ställt fem mycket enklaoch konkreta frågor. Med de resurser somarbetsmarknadsministern har till sitt förfogandeborde han ha kunnat ge svar på dessa frågor. Somordförande i arbetsmarknadsutskottet är jag djuptoroad över den nonchalans som ministern visarupp. Ministern svarar över huvud taget inte på t.ex.frågan hur mycket pengar man räknar med att detkommer att gå åt till kontantstöd för 1994.Jag får inte heller något svar på frågan hur mycketpengar AMS beräknar att ha kvar detta budgetår.Vi fick den informationen i Aktuellt i TV i går.Eftersom det som AMS generaldirektör då sadeinte tillbakavisades av ministern utgår jag från attuppgiften är korrekt.På de frågor som jag har ställt om regeringen ärberedd att vidta åtgärder så att AMS når upp till demål som och regeringen har satt uppsvarar ministern helt frankt: Nej, det är regeringeninte beredd att göra. Regeringen tänker inte hellervidta några åtgärder för att ge AMS möjlighet attanvända de pengar som redan har anvisats tillinsatser för reparation, ombyggnad ochtillbyggnad.Ministern sade i Aktuellt i går, att eftersomriksdagen genom sina beslut har satt en gräns förvad AMS skall göra kan regeringen inte nu ta någrainitiativ. Jag vill då fråga : Vadmenar ministern med det här?Arbetsmarknadsutskottet tog i december förra åretett initiativ för att ge AMS en del av de pengar somman hade begärt. Socialdemokraterna ville gå ännulängre, men de borgerliga partierna och Nydemokrati enades om extra.Detta gjorde man därför att regeringen inte tognågot initiativ förra året.Jag hävdar att regeringen och sitt sätt att hantera arbetsmarknadspolitikenhar försvårat för de arbetslösa på ettutomordentligt besvärande sätt. Det finns pengar.Det finns förslag om hur pengarna skulle kunnaanvändas. Men sitter inte baramed armarna i kors, utan han stoppar också deinitiativ som skulle kunna ge 30 000 arbetslösaytterligare sysselsättning. Arbetsmarknads- ochBoverket har nämligen i sin redovisning beskrivitatt 1,4 miljarder i stimulans till reparation,ombyggnad och tillbyggnad skulle kunna ge 16 000öppet arbetslösa sysselsättning. Eftersom man hardubbelt så mycket resurser kvar, skulle detinnebära att nästan 30 000 kunde få arbete -- omregeringen och var beredda attsläppa fram dessa initiativ.Det här är den fruktansvärda sanningen, iordsvallet i interpellationssvaret.Nu tycker jag att skall återkommai denna debatt och klart och konkret svara på defrågor som jag inte har fått svar på iinterpellationen, nämligen dessa: Hur mycketpengar räknar regeringen med att det kommer attgå åt i kontantstöd ? Hur mycketresurser kommer AMS att ha kvar i 1993/94 årsbudget? Är ministern ändå inte beredd att geytterligare 30 000 arbetslösa möjlighet till arbetemed hjälp av de pengar som redan finns?Anf. 12 HANS ():Fru talman! Jag får också tacka för svaret på IngelaThaléns interpellation. Jag börjar med att notera,som också gjorde, attarbetsmarknadsministern faktiskt inte har svarat pånågon av de ställda frågorna.Den här debatten blir något av en upprepning, ochdet är nästan obehagligt, med tanke på denfruktansvärda situationen på arbetsmarknaden. Vi varnar förungdomsarbetslöshet. Vi har bortåt 130 000långtidsarbetslösa och, trots en mängd -- i mångafall oambitiösa -- åtgärder för ungdomar, är drygt90 000 ungdomar öppet arbetslösa.Vi har en katastrofal situation. I förhållande till denhar vi haft många debatter, och vi har anvisat medeltill arbetsmarknadspolitiska åtgärder. De medlenutnyttjas inte fullt ut. Då är den stora frågan:Varför?Vi har den ordinarie uppsättningen av åtgärder.Det handlar om arbetsmarknadsutbildningen. Denverksamheten har minskat om manjämför med december 1992.Beredskapsarbetena har minskat . Vadberor detta på? Självfallet beror det på attregeringen medvetet har prioriterat bortarbetsmarknadsutbildningen. Själva kärnan i densvenska arbetsmarknadsutbildningen är att höjakompetensen och hjälpa de arbetslösa att stå bättrerustade när jobben finns. Företagsutbildningen ochstimulanserna har minskat. På punkt efter punkthar incitamenten försvagats för att man skallutnyttja de arbetsmarknadspolitiska medlen.Som sade märkte AMS det här inovember. AMS menade att man måste göranågonting annat om det nu inte gick att bedriva enbra arbetsmarknadspolitik. Det är ju regering ochriksdag som bestämmer, och fattade ettdåligt beslut. Det fanns då färdiga objekt inomlägenhetssektorn och inom kommunsektorn därman skulle kunna genomföra ROT-program.Såvitt jag förstår har AMS inte fått något svar frånregeringen på den här skrivelsen. tog ettinitiativ, dock ganska blygsamt i förhållande till vadsom hade kunnat göras. Om ochäven Socialdemokraterna hade fått bestämma hadedet blivit väsentligt ambitiösare åtgärder ochmånga fler människor i arbete. Därmed hade detockså blivit ett bidrag till en efterlängtad tillväxt.Låt mig också säga att det finns andra inslag. Detfinns en åtgärd som heter utbildningsvikariat. Efteren dålig början har den åtgärden börjat ta sig litetgrand. Det finns dock en begränsningsregel hosAMS. Arbetsgivaren får göra avdrag förutbildningskostnader med högst perutbildningstimme och högst perarbetstagare. Den summan kommer man upp tillmycket snart. En utomordentligt bra åtgärd, somför övrigt finansieras över Arbetsmarknadsfonden,begränsas alltså på detta sätt. Jag hoppas på ettinitiativ från regeringen i den frågan.Arbetslinjen har givits upp.Arbetsmarknadsministern måste erkänna detta.Det blir en allt större andel som går på kontantstöd.Vi lånar mycket stora delar av de medel som betalasut i kontantstöd. Vi måste få stopp påbidragsberoendet, men inte på det sätt somregeringen aviserade och aviserar ibudgetpropositionen och kommer tillbaka med ivår. Man vill helt enkelt försäkra ut folk, kasta utdem ur det här systemet och återföra dem ner tillsocialbidragsberoendet i kommunerna.Åtgärder måste fram. Man måste nu på allvaranalysera effekterna av de massiva volymåtgärdersom skulle ha varit sistahandsåtgärder, nämligenungdomspraktik och ALU. Dessa åtgärderkonkurrerar ut mycket annat. Det är i mångafall lönsammare att gå på ALU-verksamhet för atthöja kompetensen än att gå på en kvalificeradarbetsmarknadsutbildning. Därför går mångahellre på ALU-verksamhet trots att den kan vara avmycket låg kvalitet. Det är fel incitamentstruktur.Detta har påpekats av oppositionen. Det påpekasav revisorer i deras rapport, och detpåpekas mycket kraftfullt av AMS i dessanslagsbegäran . AMS har ju enbred erfarenhet runt om i landet.Precis som om ingen i regeringen förstår någontingåterkommer man med förslag som går tvärtemotdenna beprövade erfarenhet. Därför är de frågorsom ställer av yttersta vikt. Vi måstebelysa orsakerna till att vi inte kan förbrukaresurser för arbetsmarknadspolitik i ett läge när detfinns rekordmånga arbetslösa. Vi kommer att hafler arbetslösa 1994 än 1993 om jag läserbudgetpropositionen rätt. Det är alltså inte somIngela sade. Vi kommer att ha ungefär likamånga arbetslösa 1995. Det måste bli en ändring avarbetsmarknadspolitiken.Min uppfattning är att regeringens politik ocharbetsmarknadsministerns svar på interpellationenandas passivitet. Kronfallet har räddatkonkurrenskraften. Vi väntar på en exportleddutveckling. Därför väntar vi på attmarknadskrafterna skall göra sitt. Vi bibehållerlågkvalitativa arbetsmarknadspolitiska åtgärder,och de arbetslösa får stå och vänta på attmarknaden skall efterfråga dem. Om de inte gördet kommer vi att ge dem ett sämre rättsskydd,genom arbetsrättsförsämringarna, och ett sämreförsäkringsskydd, genom försämringarna iarbetslöshetsförsäkringen. Detta är rejält dåligpolitik gentemot de arbetslösa.Jag vill ha svar på frågor, och jagundrar vad svaret är på AMS skrivelse frånnovember 1993.Anf. 13 (nyd):Fru talman! Arbetsmarknadsministern säger attalla tecken tyder på att den svenska ekonomin nuhar vänt. Allt går tydligen bättre. Jobben strömmarin, även om det kanske inte är fråga om någon stridström.Hur kan man då begära samma anslag förarbetsmarknadspolitiska åtgärder för nästabudgetår? har man ju inte gjort av med enshälften. /94 hade man av 28miljarder förbrukat . Det är 7 miljarder. Nuåterstår av detta budgetår.ALU-verksamheten, som är en sistahandsåtgärd,ökar och skall öka enligt planerna. Utgifterna fördenna verksamhet finansieras överArbetsmarknadsfonden. Ungdomspraktikenkommer att kosta mindre för staten, och denpassiva arbetslösheten ökar. Därför minskarstatens utgifter. Ändå har man mage att begärasamma anslag. Är det regeringens mening att manskall satsa extra på ROT-åtgärder, som de tidigaretalarna har frågat om? Även jag anser att det finnsett stort behov. Skolor som är dåliga i det här landetbehöver renoveras. Vatten och avlopp behöverrenoveras. Vi skulle kunna sätta in otraditionellaåtgärder för att få ut folk i arbete.I mitt hemlän finns det t.ex. ett livsfarligt avsnitt påE 4:an mellan och . Där hartre personer dött . Det har varit mångaolyckor. Det finns pengar att sätta in för att få folki arbete, men det händer ingenting.Precis som interpellanten är jag väldigt intresseradav att få svar på frågorna om varför man inte lyckasanvända sig av de anslagna pengarna när vi hardenna kolossala arbetslöshet. Vidare skulle jagvilja ifrågasätta AMS kompetens. AMS ochArbetsmarknadsverket har ju kritiserats kraftigt avolika instanser. Det finns pengar, hur mycket somhelst. Det finns arbetslösa, och det finns enarbetsmarknad. Borde man då inte ställa högrekrav också på att AMS verkligen aktivt arbetar föratt få ut folk i åtgärder?Någonting som vi vet är vanligt förekommande äratt jobba svart. Det får man nästan inte säga i denhär kammaren. Här talas det mycket tyst om detta.I en lång serie i tog man dockupp det utbredda problemet med svartjobb. Detmåste vi försöka minska. håller AMS på attutreda detta. Jag har i arbetsmarknadsutskottetkrävt att någon objektiv person skall utreda a-kassefusket. Någonting somarbetsmarknadsministern skulle kunna göra på engång vore att ge arbetsförmedlingen större resurserför att komma åt dem som fuskar, dem som får a-kassa och jobbar svart.I höstas eller somras arbetade man i för attkomma åt människor som var sjukskrivna ochsamtidigt arbetade. Man tillsatte helt enkelt enkontrollant. fick man bara i en endakommun i in . Det ärklart att detta fusk inte är kolossalt utbrett, menman borde göra någonting för att komma åt det.Jag vill först och främst ha reda på varför man harbegärt så mycket pengar. Sedan vill jag ha svar påfrågorna om AMS kompetens och om a-kassefusket. Jag önskar också få svar på de frågorsom har ställt och som ministern intehar besvarat.Anf. 14 ():Fru talman! Jag tror inte att det finns skäl attifrågasätta kompetensen. Jag vill ifrågasätta viljanhos regeringen att åstadkomma lösningar på detgigantiska problem som arbetslösheten utgör.Det har gått AMS slog larm omsituationen och ville använda pengarna på ett mereffektivt sätt och få ett regelsystem som gör dettamöjligt.Vi hade en debatt här då jagställde frågan om hur det går med AMSframställan. Vi fick inget svar. Det har gått sexveckor , och vi har fortfarande inte fåttnågot svar. Jag ansluter mig till dem som här harefterlyst svar.Det sämsta av allt är att man inte får något somhelst besked. Det innebär en stagnation i ROT-programutvecklingen. Att det finns behov vet vi.Jag fick en tidskrift frånByggentreprenörerna, där det pekas på att manräknar med att ombyggnadsvolymerna faller medhela . Det framgår av artikelnatt behoven är gigantiska.Nu hänvisar till en vändning iekonomin. Men det alarmerande är attsysselsättningen inte har vänt. Där fortsätternedgången, framför allt i byggnadsverksamheten.Då undrar man: Varför får AMS inte användapengarna för ombyggnadsverksamhet,reparationer och tillbyggnader, som det finns ettskriande behov av att göra nu i lågkonjunkturen dådet finns medel? Varför villarbetsmarknadsministern förhindra AMS från attutnyttja tillgängliga medel, som är anvisade avriksdagen, som han stillatigande, tyst ochpassivt åser att arbetslösheten är på svindlandehöga nivåer?Nu säger att det har börjat gåtyngre att få fram lämpliga åtgärdsplatser hosarbetsgivarna. Det är ingen ursäkt.Arbetsmarknadsministern har medverkat till attdet går tyngre också inom AMS verksamhet medatt få ut människor i aktiva åtgärder, framför alltutbildning. AMS skrev : ''Detsenaste årets förändringar av nivån för bidragen harnegativt påverkat åtgärdsvolymerna. beredskapsarbeten och utbildningsbidrag medlån. Det finns också i viss mån en ''konkurrens'mellan de enskilda åtgärderna, t.ex ALU,ungdomspraktikplatser och beredskapsarbeten,som påverkar volymerna.'' Det här är åtgärder somregeringen själv är skyldig till. ville AMS inovember pröva andra vägar. Men det fick man inteför regeringen, och frågan är varför.Avslutningsvis säger i sittinterpellationssvar att han har försäkrats om attAMS kommer att göra allt för att medverka till enförbättring av arbetsmarknaden. Man skall arbetamed full kraft, heter det. Min undran är: Har inteAMS arbetat med full kraft? Vad är det som skallförändras? Är det här uttryck för ett misstroendemot AMS hittillsvarande verksamhet? Jag tyckerdet vore välgörande att få besked om detta. På vadsätt skall AMS nu kunna spänna musklernaytterligare för att med nuvarande regelsystemförändra situationen radikalt, när man avregeringen inte tillåts att ändra regelsystemet ochpröva nya metoder?Jag vill också anknyta till vad sadeom utbildningsvikariaten. Jag noterar attregeringen där har infört ett tak. slår man i dettaket. Men ännu mer anmärkningsvärt är attregeringen föreslår att det taket, som är på 1miljard , skall sänkas till 684miljoner . Det betyder att det blir ännufärre utbildningsvikariat. Det är faktiskt enverksamhet där man nu har lyckats få till stånd enviss ökning av efterfrågan. Men då sätterregeringen ett lägre tak. Det måste innebära att denmedvetet begränsar en väldigt viktigarbetsmarknadspolitisk åtgärd, som i hög gradmedverkar till att öka kompetensutvecklingen. I enuppåtgående konjunktur är det väl knappast någonarbetsmarknadspolitisk åtgärd som är så bra och såangelägen som just kompetensutveckling?Anf. 15 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Det är nu ungefär en månad sedan vi iett par dagar diskuterade de här frågorna i dennakammare. Då skulle socialdemokraterna räddaSverige genom en momssänkning . Överjuldagarna försvann förslaget.Hela hösten har jag mött demonstrationeranordnade av socialdemokrater och LO. Visocialdemokrater återför arbetslöshetsförsäkringentill och vi tar bort karensdagarna, sade man.Socialdemokraterna har egentligen rakt upp ochned lurat människor. Det var tur attdemonstranterna fick resan hit betald ochtraktamente för att bära alla dessa skyltar. Jagtycker uppriktigt sagt att socialdemokraterna skallvisa litet ödmjukhet.Egentligen härrör problem till fullo frånsenare delen av och beror också delvis påinternationell lågkonjunktur. Ni uppträder ungefärsom som lät tideräkningen börja vidrevolutionen . Ni börjar er tideräkning den 4oktober 1991, när den nya regeringen tillträdde.Då gick allt åt fel håll. varslades6 600 personer i industrin. har det vänt. Idecember 1993 var det bara 1 200 personer somvarslades. Det är bara en femtedel av det antal somvarslades under er sista månad i regeringsställning.Trenden för lediga platser är likadan. Det ärfaktiskt så att alla kurvor, hur man än letar, gickalldeles åt fel håll under senare delen av erregeringstid.Det här är ungefär som ett snöskred som man ställsför att ta emot. Det görs inte utan vidare, utan dettar tid att stoppa skredet. Låt mig då notera att allakurvor nu är på väg upp. Men det är en lång vägtillbaka som egentligen skulle kräva en annanopposition än den socialdemokratiska. Det ärfaktiskt så att det här måste ske i ordinarie sektor.Signalerna om framtidstro som man ger tillnäringslivet, till de små och medelstora företagen,är utomordentligt viktiga. Där gerSocialdemokraterna fel signaler.I dag är byggkostnaderna lägre änvad de var när de var som högst. Räntan är lägre änpå . Mitt råd är: Passa på att investera nu!Det är viktigt. I det här skedet är det också väldigtviktigt att till fullo går ut tillföretagen med budskapet attt byta ut övertiden,jobba med rekryteringsstöd och liknande.Georg frågade om AMS ochlänsarbetsnämnderna. Jag talade med enlänsarbetsnämndsdirektör . Närsammankomsten avslutades, sade han att alla vareniga om att man skulle ta i, eftersom det finnsmycket att göra med det åtgärdspaket somföreligger.En anledning till att harstora pengar är den utomordentligt lågavolymen , . Dåuppstod mycket stora överskott.