prot · GH09111 · 1994-05-26 00:00:00 — Det innebär att de somi dag har jagat på generella områden i stället för attskjuta två älgar nu får inskränka sig till att skjuta enälg.Jag vill i det här sammanhanget rätta en punkt: Det inte kommer att ske någonautomatisk överföring från generellområden till B-licensområden. Det krävs en aktiv ansökan fråninnehavarna av generellområdena före den 1januari 1995 för att man skall få B-licensrättighet.Produktionsanpassningen blir bättre tack vare att vii betänkandet har poängterat att länsstyrelsernaskall använda instrumentet kort jakttid på B-områdena. Det är sagt att länsstyrelserna skalluppmärksamma principen att avskjutningen perarealenhet inte bör överstiga den som sker på deegentliga älgjaktsområdena, dvs. Det är en viktig skrivning.Möjligheten att få jaga en kalv under en längrejakttid innebär ju också ett steg till en bättresamverkan och större produktionsanpassning. Jagtycker att det som utskottet har blivit enigt ominnebär en större valfrihet.Betänkandet innebär också att vi föreslår att detskall bli lika regler i hela . Förut har det varitundantag för vissa kommuner i . Vi skriver nui utskottets betänkande att det finns starka skäl föratt bestämmelserna om älgjakten bör omfatta helariket. Det säger sig självt att om man undantar vissakommuner eller vissa län får man svåragränsdragningsproblem, och vi får tröskeleffektersom inte är särskilt positiva.Vi skriver också ett tillkännagivande till regeringenangående de framtida ersättningarna för viltskador.När nu viltskadeersättningen upphör på det sättsom den har fungerat har utskottet sagt, attsådana viltskador som åstadkoms av vilt som t.ex.på grund av ringa bestånd inte är jaktbart skall detfinnas möjligheter att ersätta.Vi säger nu att om det framstår som uppenbartoskäligt att den enskilde själv skall svara förkostnaderna, bör det finnas förutsättningar för attsådana ersättningar skall kunna utgå även ifortsättningen. Jag tycker också att det är ett viktigtoch ett riktigt tillkännagivande.Fru talman! Jag vill med detta yrka bifall tillhemställan i detta betänkande.Inge uppehöll sig litet grand vid, och detgjorde också , priset påjaktarrenden. Jag tycker att det som har skettmellan å ena sidan och jägarintressenaå den andra visar att det enda rätta när det gällerprissättning på jaktarrenden är att vi har enavtalsfrihet. Det vore orimligt att vi genompolitiska beslut skulle försöka påverkaprissättningen på dessa avtal. Jag tycker att det ärmycket vällovligt att Domän och jägarna nu harkommit överens och på det sättet visat attavtalsfriheten i det här fallet är det enda som äranvändbart.Fru talman! Tillåt mig att avsluta med att instämmai ord till . Jag skullevilja säga att samarbetet med ivarje fall för mig alltid har varit en källa till trivseloch inspiration. Inte minst gäller det att ha fått tadel av den mycket stora kunskap och de storaerfarenheter som har på just detområde som vi nu diskuterar. Tack, !Anf. 145 (-) replik:Fru talman! Jag får väl säga tack tillbaka. Jag harsamma erfarenhet av samarbetet som om jaktpriserna torde vara ettsteg i rätt riktning. Jag har varit med på ett hörn ochhar fått reda på hur det har avlöpt. Men det jaghade tänkt mig att kunde göra var ettutalande om att man måste sätta viltvården främstoch inte de ekonomiska intressena.I förhandlingarna med hävdade manbestämt från sida att jägarna självabeslutat att det skall vara ett visst avkastningskravpå älgjakten. Det var det påstående man mötte frånrepresentanter för . Ett sådant besluthade det varit på sin plats att hadeupphävt. Det skulle vara klart uttalat att när detgäller viltvården är detta oförenligt med deintentioner som ligger bakomjaktvårdslagstiftningen.De generella områdena, hävdar jag fortfarande,utgör inte något större problem. Det har inte hellerCarl G tillbakavisat. Mitt eget län,, hade den högstaavskjutningen i hela landet. 1993 sköts där 10 630älgar på a-områdena. Det är av den totalaregistrerade marken. På de generella områdenasköts det 62 älgar. Det är av jaktmarken.Det jag menar är att man skall undvika att göra dethär till ett problem och en anledning till att intekunna ha en produktionsanpassad jakt. Det är visom jagar på de stora licensområdena som får ta påoss skulden för att vi har förorsakat älgstammen deskador som den har, att den på sina håll är totaltsönderskjuten. Det är vi som har fällt de flestaälgarna som får ta på oss den skulden.Jag tror att det går att förenkla administrationenytterligare. Men det hör inte till den härdiskussionen, eftersom det redan föreligger ettförslag.Anf. 146 () replik:Fru talman! har rätt i att totalt setti landet har avskjutningen på generellområden ochB-licensområden inte någon betydelse förälgstammens storlek. Däremot är det säkert ocksåJohn bekant att det lokalt finns exempelpå att avskjutningen på de små områdena perarealenhet har varit mycket stor, mycket större änpå de andra områdena. I de lokala fallen har detsäkert funnits anledning till kritik. Men förslaget ibetänkandet innebär att vi fortsättningsvis ger enmycket generös möjlighet för de små områdena attfortsätta med älgjakt.När det gäller prissättningen på arrenden vill jagsäga att vi har prövat politiskt reglerad prissättningpå olika områden. Jag vill erinra om den parentessom vi har upplevt när vi hade prisprövning påjordbruksfastigheter. Den var inte särskiltlyckosam, måste man säga. Vi har dess bättre ocksåtagit bort den prisprövningen. Att då på ett ellerannat sätt ha någon typ av prisprövning ellerpolitisk prövning av prissättningen på jaktarrendenförefaller mig ännu mer främmande. Därför har vitillbakavisat sådana propåer.Anf. 147 (-) replik:Fru talman! Ja, , det är helt riktigtatt det lokalt finns exempel på att man har fått enoproportionellt stor del av avskjutningen just pågenerellområdena, även på A- och B-områdena.Men det totala antalet djur som skjutits är litet.Jag kan leta rätt på lokala exempel där man på storaA-licensområden, omfattande tiotusentals hektar,har gått så hårt åt älgstammen att man senastehösten över huvud taget inte brydde sig om att gåut och jaga. Det fanns helt enkelt inte någon älg.Man har inom vissa län även haft möjlighet att tillslutet av januari sitta på pass och försöka ta densista tilldelade älgen på licensen. Den möjlighetenfinns inte på B-områdena. Den har heller intefunnits på generellområdena, eftersom antaletdagar man fick jaga var så få. Detta i sig är en spärrför att totalt förstöra älgstammen.Men på de stora områdena, som har jakttid på 70dagar, har man, åtminstone i mina trakter,möjlighet att vänta tills vandringsälgen kommer. Igränslandet mellan fjälltrakterna och skogslandetkan det vara tre olika jaktintressenter sombeskattar precis samma älgstam. Det har också sattsina spår på älgstammen i dessa områden. Det ärinte B-områdena och generellområdena som harförorsakat detta.Anf. 148 i (kds):Fru talman! I början av den här mandatperiodenhösten fick vi i ärva enjaktproposition från den tidigare regeringen. I dendebatt som vi hade i samband med behandlingen avpropositionen och i omröstningen därefter gjordejag för kds räkning två tydliga markeringar. Denförsta var att vi under den här mandatperioden inteskulle medverka till att avskaffa jakträtten förvuxet djur -- en älg -- för de små markägarna. Denandra markeringen var att vi motsatte ossavskaffandet av viltskadeersättningen. Det gjordevi i en reservation.Nu kan man konstatera att det på båda dessapunkter har gått vår väg. Jakträtten kommer attfinnas kvar för de små markägarna när det gällermöjligheten att fälla en vuxen älg. Uskottetsskrivningar innebär att det också fortsättningsviskommer att finnas möjligheter till ersättning vidvissa viltskador. Det tycker jag givetvis är en storframgång för den linje som vi haft i vårt parti.Inge talade om det socialdemokratiskasärskilda yttrandet. Min fråga till är:Varför skrev ni inte en reservation? Det IngeCarlsson sade i talarstolen var egentligen ett''reservationsanförande''. Jag uppfattade det somInge sade som ett hot attsocialdemokraterna än en gång var bereddaförsöka frånta de små markägarna möjligheten attfälla ett vuxet djur. Det verkar nästan som att manockså på det här området är beredd att riva upp ettbeslut. Det blir nästan patetiskt. På varje områdesom vi diskuterar i kommersocialdemokraterna med uttalanden om att rivaupp de beslut som fattas. På det här området voredet mycket olyckligt.Därför skulle jag vilja veta vad : Skall ni ut och jaga igen för att frånta desmå markägarna möjligheten att fälla ett vuxetdjur?John har fått varma ord från olikaföreträdare. Jag känner inte honom så väl för jaghar inte varit i så . Jag delar deuppfattningar som har delgivit häri älgjaktsfrågan om de små markägarnasmöjligheter att jaga älg. Mitt tack till honom går utpå att åtminstone jag fortsättningsvis så gott det gårkommer att föra de små markägarnas talan så attderas jakträtt kommer att finnas kvar. Vi vinner enseger i och med det beslut som kommeratt fatta i detta ärende. Men det är uppenbart atthotet finns där . Det gäller att verkligenslå vakt om de små markägarna och dejaktarrendatorer som har mindre marker att jagapå och se till att de har den här jaktmöjlighetenockså fortsättningsvis.Anf. 149 ():Fru talman! Beslutet om B-områden fattade vi medanledning av proposition 1986/87:58. Det var alltsåett socialdemokratiskt förslag, och vi fick enenhällig att ställa sig bakom det. De sominte hade möjlighet att komma in i A-områdenskulle få möjlighet jaga på B-områdena.Vi har inte i vår motion skrivit annorlunda än attdessa B-områden skall vara kvar. Därför finns detingen anledning att vi skall reservera oss. Denborgerliga regeringen har inte i propositionenframfört att B-områdena skulle slopas. Varförskulle vi då reservera oss? Självklart skall de småB-områdena finnas kvar. Men vi har en ambition attfå en bättre samordning. Det tror jag attjägarorganisationerna också vill.Jag tycker inte att skall slå sig för bröstetoch säga att tack vare att vi kom in i kan B-områdena finnas kvar. Dettycker jag var nästan höjden av fräckhet. Tyvärrfinns det, fru talman, en del frågor som har medbåde jakt och slakt att göra och som vi får skjutaöver . Kds vill bl.a. att vi skall införaritualslakt i det här landet. Jag vill bestämt hävdaatt vi socialdemokrater kommer att motsätta ossdet -- vi får se om kds är kvar i när vibehandlar den frågan.Anf. 150 i (kds):Fru talman! Det var nästan komiskt när IngeCarlsson tar upp ritualslakt och annat för attundvika den fråga som jag ställde till honom. Dendebatten får vi ta den dag den frågan skalldiskuteras. Kds har inte väckt något förslag omritualslakt, det finns enskilda motioner. Men det ärinte det vi diskuterar här och nu.Det är det särskilda yttrande som stårbakom som jag ställde frågor omkring och medanledning av det han sade i talarstolen. I detsärskilda yttrandet står det att man tycker att det ärbeklagligt att man inte utnyttjade det tillfälle somnu erbjöds för att finna en slutlig lösning på fråganom licensområdena. Generellområdena skulleegentligen ha försvunnit helt om vi inte skulle få detbeslut som kommer att fatta nästa veckai det här ärendet. Därmed skulle de småmarkägarna ha mist sin rätt att fälla ett vuxet djur.Det är vad socialdemokraterna är ute efter. Detantyder man också i det särskilda yttrandet, och detantydde också på frågan, : Kommer ni attförsöka riva upp beslutet och ta initiativ omedelbartefter valet?Anf. 151 ():Fru talman! Jag vill citera ur densocialdemokratiska motionen: ''Nuvarandebestämmelser om B-områden bör behållas. ''1986/87 var vi eniga om att genomföra de särskildabestämmelserna om registrering som B-område.Syftet är -- jägarorganisationerna delarvår uppfattning -- att vi skall gå mot en mersamordnad jakt i det här landet. Vi kan alltså intereservera oss när vi har uppfattningen att B-områdena skall vara kvar. Vad vi inte är överens omär att de särskilda bestämmelserna inte skulle varakvar. Det hänger vi upp oss på.Utskottsmajoriteten har svarat med att detkommer att bli så dyrt. Vissa länsstyrelser har delatden uppfattningen, medan andra länsstyrelservidhåller den uppfattning som vi hade tidigare idenna fråga. Här finns det delade meningar.Vi tycker bestämt att de särskilda bestämmelsernaskulle ha varit kvar. I den frågan kunde vi intereservera oss, utan det räckte att vi uttryckte det idet särskilda yttrandet. Jag sade att det kan finnasanledning att ompröva detta. Så sade jag i mittinledningsanförande.Anf. 152 i (kds):Fru talman! är väl medveten om attde särskilda skälen för registrering som B-område ipraktiken innebär att man avskaffar möjlighetenför många av de mindre markägarna att fälla ettvuxet djur. Det kommer man inte ifrån. Det ärdärför som man undrar hur socialdemokraternakommer att fortsätta att driva den här frågan, omde nu vill undanta den här möjligheten tillmarkägarna. formulerar sig någotförsiktigt: Det kan finnas anledning att ompröva.Det finns en enighet kring betänkandet. Jag hoppasatt det här skall gälla så att man inte på nytt skaparoro hos många av de mindre markägarna.Det är inte så, att jag försökte att slå mig för bröstetoch säga att det var tack vare kds som det har blivitså här. Jag bara redogjorde för det som vi sadeangående dessa två punkter när vi efter det senastevalet trädde in i denna kammare. På dessa tvåpunkter, när det gäller att också fortsättningsvis harätt att fälla vuxet djur och när det gällermöjligheterna att få viltskadeersättning, kommerkammaren att ge oss rätt.Anf. 153 ()Fru talman! Jag vill ytterligare en gång slå fast attB-områdena skall vara kvar. Ett B-område innebäratt man innehar . Det har jag grannar somhar vid sina sommarstugor. Det är klart att man kandiskutera om det är fråga om enproduktionsanpassad jakt. Men det skall inte rådanågra tvivel om att någonting annat än att B-områdena skall vara kvar, om vi socialdemokraterfår fortsätta att vara kvar i . Vi harnaturligtvis större chanser än vad kds har i detavseendet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § Ändringar i arbetsmiljölagenFöredrogsarbetsmarknadsutskottets betänkande1993/94:AU15 Ändringar i arbetsmiljölagen (prop.1993/94:186).Anf. 154 ():Fru talman! Översynen av arbetsmiljölagen byggeri stor utsträckning på förslag som framlagts inomden s.k. , som 1988tillsattes av den socialdemokratiska regeringen.Det kan konstateras att många av de reformer somhar skett inom arbetslivets område har tillkommittack vare detta socialdemokratiska initiativ.De nu framlagda förslagen innebär fleraförbättringar av den nuvarande arbetsmiljölagen.Av särskild vikt är förtydligandet av skyddsansvaretvid gemensamma arbetsställen för den som råderöver arbetsmiljön samt för den som anlitar inhyrdarbetskraft. Skyddsombuds tillträdesrätt tillarbetsställe över vilka den egna arbetsgivaren interåder är en annan förbättring. Det finns flerapunkter där det sker en förbättring.På några punkter finns det dock anledning att gålängre än förslagen i propositionen, som hartillstyrkts av utskottets majoritet.Jag skall här begränsa mig till att beröra förslagen ireservationerna 1 och 2.Den första reservationen berör skyddsansvaret förden som anlitar entreprenörer och egenföretagare.Det gäller här arbetsmiljöansvaret för inhyrdarbetskraft. I lagen föreslås nu en utvidgning avskyddsansvaret till att omfatta inhyrd arbetskraft,vilket är bra. Enligt vår mening borde ävenarbetsgivare som anlitarentreprenörer/egenföretagare, som ofta haranställningsliknande förhållanden, även omfattasav arbetsmiljölagens arbetsgivaransvar förarbetsmiljön.Många egenföretagare, entreprenörer, haranställningsliknande förhållanden. De riskerar attutsättas för olämpliga förhållanden i fråga omexempelvis arbetsorganisation och arbetstider, somde av konkurrensskäl eller av andra skäl har mycketsvårt att påverka. Det kan även leda till en osundkonkurrens mellan entreprenörer och egnaanställda i lägen där egenföretagare sökeruppdragsgivare och där de fackligaorganisationerna fråntagits sina möjligheter atthålla rent genom att vetorätten har avsaffats.Därmed kan även arbetsmiljön för anställdpersonal påverkas negativt. Därför anser vi attskyddsansvaret enligt den nya lagstiftningen ävenbör omfatta egenföretagare, vilket vi anser bör gesregeringen till känna.Propositionens argumentering att privatpersonerfår ett arbetsmiljöansvar när de anlitar specialisterär knappast hållbar. Detta är i så fall äventillämpbart på ''inhyrd personal'', eftersom ävendessa kan utnyttjas av privatpersoner.Den andra reservationen berör begreppet''gemensamt arbetsställe''.I stort är de förändringar som föreslås i fråga omklargörande av skyddsansvaret på gemensammaarbetsställen tillfredsställande. Det är angeläget attden samordningsansvariges roll preciseras på detsätt som föreslås exempelvis beträffandetidsplanering av arbetet, utfärdande avskyddsregler för arbetsstället och tillgång tillpersonalutrymmen. Förändringarna är av särskildvikt, eftersom de även i detta fall omfattaregenföretagare och entreprenörer.Av specialmotiveringen framgår dock klart attägare eller nyttjare av bostadsfastighet ej omfattasav lagens rådighetsansvar och samordningsansvarnär det gäller arbetsmiljön, vilket vi anser vara enallvarlig brist i lagen. Vi anser att en utvidgning ochett förtydligande av lagen måste göras i fråga omden nu föreslagna lagstiftningen på det sätt somframgår av reservation 2, så att den även kantillämpas för förbättring av arbetsmiljön för drifts-och underhållspersonal som ej är anställd av ägareeller nyttjare av bostadsfastighet.Det beräknas att ca 100 000 fastighetsskötare ochstädpersonal arbetar i bostadfastigheter, varavhuvuddelen har sådana anställningsformer -- ientreprenadföretag eller serviceföretag -- att deställs utanför lagens rådighetsansvar. En mycketstor del av den här gruppen är kvinnor, som har desämsta jobben och sämst betalt. Det innebär ocksåatt dessa anställningsformer kan ses som merfördelaktiga, då ägarna av bostadsfastigheternaslipper undan det ansvar som samordningsansvaretnär det gäller arbetsmiljön och rådighetsansvaretinnebär. Därmed ställs också dessayrkeskategorier utanför möjligheter att påverkautformningen av sina arbetsplatser vid såvälnybyggen som vid ombyggnader. De har ingentalan. Vi anser därför att den aktuellabestämmelsen bör utvidgas och förtydligas så, attden kommer att omfatta även dessayrkeskategorier, vilket också bör ges regeringen tillkänna.Beträffande reservation 3 om skyddet för gravidakvinnor och i arbetslivet och reservation 4 ompersonalekonomiska bokslut hänvisar jag till vadsom anförts i reservationerna till betänkandet. Vividhåller självfallet våra ståndpunkter som framgårav reservationerna, men jag avstår ifrån att yrkabifall till dessa delar.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 1och 2, och i övrigt till hemställan i utskottetsbetänkande.Anf. 155 HANS ():Fru talman! Jag vill först instämma i vad StenÖstlund alldeles sade och jag ställer migdärmed bakom reservationerna 1 och 2, som berörentreprenader och arbete i bostadsfastigheter.Dessa reservationer överensstämmer med de kravsom vi har ställt i motioner, och vi ansluter ossdärför till dem.Regeringens proposition innebär fleraförbättringar och preciseringar när det gällerarbetsmiljölagen, och vi välkomnar dessa. Viuppskattar också att regeringen avvisar det förslagsom utredningen kom fram till om ändrade reglervid överklagande. Det ser vi som en stor fördel.Men vi har också en serie invändningar.Invändningarna är av den typ som justhar beskrivit. Vi menar att man har svagareskrivningar när det gäller målen förarbetsmiljöarbetet. Man tar bort uttrycket''säkerställa en god miljö'' och använder i ställetuttryck som ''leda till''. Som vi ser det innebär dettaen större passivitet. Man tar bortsamarbetsklausulen ur målsättningsparagrafen. Vitycker att den var viktig, lika väl som LO och TCOtyckte att den var viktig i sina remissvar tillutredningen som ligger till grund för propositionen.Vi ansåg att det fanns anledning att utvidgasanktionsavgifterna och precisera begreppet''arbetsställe'' som inte passar särskilt väl t.ex. inombyggsektorn. Det finns också en del ytterligarepunkter som vi har tagit upp.Men betänkande AU15 tar ju också upp en serieandra frågor som berör arbetsmiljön i stort. Jagtänkte uppehålla mig vid arbetsmiljöfrågorna ividare mening. Det handlar om livsmiljön, skadoroch sjukdomar, dvs. det som ligger bakomförtidspensioneringar. När detta skall bekämpas ärdet verkligen en kamp på arbetsplatserna mellantvå parter. Det handlar om kostnader. Ofta handlardet också om fördomar, när man försöker kommaåt dåliga arbetsmiljöer och farligaarbetssituationer.Vi behöver en bra lagstiftning. Vi behöver också enbra organisation och goda resurser som hjälper tillatt arbeta med arbetsmiljöfrågorna. Jag vill då pekapå det trista faktum att vi inte har någotarbetsmiljöavtal. SAF sade upp avtalet för några årsedan, mot LO:s och PTK:s vilja. Vi tappadefinanseringen av företagshälsovården.Arbetsgivaransvaret för rehabiliteringen fungerarinte. Detta är väldigt allvarligt. Vi håller på atttappa det som var föregångsland för,nämligen företagshälsovården.Jag var på ett seminarium somsocialförsäkringsutskottet anordnade kring hurförtidspensioneringen hänger ihop medregelförändringar, yrkesförändringar ocharbetslöshet. Det man särskilt betonade var -- jagläser ur rapportens sammanfattning:De tendenser till begränsningar av denförebyggande företagshälsovården som skettgenom ändringar av statsbidragen försvårarytterligare arbetsmiljöåtgärder på arbetsplatserna.Man räknar sedan upp en serie ytterligarebegränsningar och svårigheter som har inträffat närdet gäller arbetslöshetsförsäkringen,sjukförsäkringen, delpensioneringen,anställningstryggheten osv. Slutsatsen är attmänniskors möjligheter till rehablitering ochanpassade arbetsmiljöer försämras, vilket leder tillytterligare utslagning och förtidspensioneringar.I tidskriften somArbetarskyddsstyrelsen ger ut läser jag om hur EU-anpassningen har lett till att ett allergiämne nutillåts förbud. Ämnet heter något såsvårt som parafenylendiamin och används ikosmetika och frisörprodukter. Överläkaren vidArbetarskyddsstyrelsen säger att detta för oss långttillbaka i utvecklingen. vidLäkemedelsverket säger att vi på det här sättet fårin ett färgämne som vi vet orsakar svåra allergier.Docent vid Arbetsmiljöinstitutetsäger: Att regeringen nu tillåter användningen avdetta ämne i kosmetiska produkter innebär en storförsämring av allergiläget i Sverige.Regeringen har alltså fattat beslut om att intetillämpa skyddsklausulen i och säger:Det är nog så att vi har fullt tillräckligasäkerhetsåtgärder. Och så tillåter man detta ämne,trots att samtliga svenska myndigheter på dettaområde och hela expertisen säger att ämnet gerytterligare allergier, att det ger oss sämrearbetsmiljö och för oss långt tillbaka i tiden.Jag kan hänvisa till den långa rad avyrkesinspektionsförelägganden som utfärdas förexempelvis svenska lasarett i , ochpå många andra håll. Det talas om mycket dåligaarbetsmiljöer, personalförslitning osv. Vad jag villsäga är att det är lätt att påvisa objektivaförsämringar av arbetsmiljön i just nu.Vi har i motioner som behandlas i detta betänkandeunderstrukit vikten av en lagstiftning påföretagshälsovårdens område. Vi har ocksåföreslagit återinförande av delvis finansiering,åtminstone när det gäller små företag. Vi harföreslagit en serie av olika förbättringar kringföretagshälsovården såsom att få till stånd enkunskapsbank om arbetsmiljöfrågor, som skulleleda till en bättre hantering av arbetsmiljöfrågor.Utskottet avvisar vårt initiativ. Det råder en totalpassivitet. rasar kompetensen i Sverigepå detta område.Vi har föreslagit att personalredovisningarupprättas. Vi utgår då fråndepartementspromemorian , vilkeninnehöll ett lagförslag om personalredovisningar attanvändas på arbetsförmedlingarna. Detta skulleredovisas i årsbokslutet.