prot · GI0945 · 1994-12-19 00:00:00 — Låt mig först konstatera i detta kortainlägg att det är klart att det fortfarande finns en bety-dande risk för spänning mellan en hantering här iriksdagen av besparingsbetinget på 2 eller1,8 miljarder och det utredningsarbete som skallstarta. Jag hoppas att den spänningen inte skall uppstå.Jag vill naturligtvis gärna ta fasta på det säger, nämligen att man inte skall föregripaförsvarsbeslutet den vägen. I så fall blir utredningsar-betet ganska meningslöst.Försvarsministern gjorde, vilket harnämnt, en allmän samling av alla partier förutomModeraterna. Jag utgår ifrån att det gällde procedurenoch handläggningen och inte sakfrågorna och de sä-kerhetspolitiska bedömningarna. Det är precis som detstår i den här boken om effektiv försvarspolitik omstörsta möjliga besparingar i närtid och starkast möjli-ga garantier för återställning. Detta återfinns på sidan25 för benägna studier.Alternativet för den framtida säkerhetspolitiskautvecklingen är ett medlemskap i , dvs. den framtida militära delen av EU. Detkommer som ett brev på posten och nämns också här.Detsamma gäller Partnerskap för fred. Det skall ledatill ett medlemskap i . Därigenom finns enåtertagningsmöjlighet i det längre perspektivet ochden säkerhet som krävs därutöver.Det gäller att vara något mera försiktig med ordeni dessa sammanhang. Låt mig säga, för att det skall ståhelt klart, att avvisar att skall delta iett förpliktande försvarssamarbete. Vi skall försvaravårt eget territorium. Vi skall själva bestämma hur viskall använda våra militära stridskrafter. Sverigessäkerhetspolitik skall även fortsättningsvis bygga påalliansfrihet i fred syftande till neutralitet i krig. Detomöjliggör medlemskap i varje anslutning som syftar till detta. Detomöjliggör också ett NATO-medlemskap. Låt mig tillsist bara konstatera att det förefaller som om Social-demokraterna och sin vana trogen har endel frågor att lösa . Inför destundande helgerna skulle jag vilja önska herrarnalycka till. Jag hoppas verkligen för skull attvi skall få en bred uppslutning kring säkerhetspoliti-ken även . Det förutsätter att man blirnågorlunda överens, även om proceduren.Anf. 12 ():Fru talman! Att gå till brett försvar för den all-männa värnplikten ger nästan intryck av en kamp motväderkvarnar. I den partipolitiska debatten finns ingaförslag om att övergå till en yrkesarmé. En allmäntotalförsvarsplikt är en viktig princip att slå vakt om.Men att av principiella skäl förespråka att i principalla vapenföra män ges någon form av militärgrundutbildning när det saknas i behov i krigsorgani-sationen och när de inte kan ges tillfredsställandeutbildning, skydd och annan material som gör demminimalt rustade att gå ut i modernt krig är oförsvar-ligt - etiskt och samhällsekonomiskt.Vi tror inte heller att tilltron och den folkliga för-ankringen när det gäller vårt militära försvar blirstörre av att fler utför någon form av militär utbild-ning. De som utbildas måste känna att de får erfor-derlig utbildning och att de har det materiel som krävsför att möta det moderna kriget.Fru talman! försvarsbeslut måste fattasutan att man är alltför låst av det tidigare tänkandet.Försvaret måste utformas så att det prioriterar deuppgifter som det har att möta en bit in på 2000-talet.Det ställer stora krav på flexibilitet och förmåga tillåtertagning. Därför tycker vi att det finns anledningatt i beredningsarbetet års beslut grundliga-re fundera kring begreppet "återtagning" och former-na för en sådan.Historiska erfarenheter visar att det är lätt att utta-la behovet av återtagning men att en sådan i utveckla-de demokratiska välfärdssamhällen är långt svårare attgenomföra i praktiken. Det finns ingen anledning attunderskatta det problemet för del.Detta ställer krav på att den försvarsstruktur somvi fattar beslut om är flexibel och har utvecklingsför-utsättningar. Att tillföra utbildad personal, framför alltpå befälsnivå, är inte möjligt på alltför kort sikt. Lika-så måste man också tillförsäkra sig de praktiska ochavtalsmässiga förutsättningarna för tillförsel av avan-cerad materiel.Fru talman! Det är möjligt att man också mellande politiska partierna i det kommande arbetet börfundera över förutsättningarna för att göra nödvändigaanalyser och fatta nödvändiga beslut om återtagning itillräckligt god tid.Låt mig avslutningsvis än en gång uttrycka detstora värde som vi i sätter på att arbetetinför försvarsbeslut verkligen kan bedrivas iformer som samtliga partier i denna kammare kanvara överens om. Den viljan har vi.Anf. 13 ():Fru talman! Jag pekade på ESO:s studie, eftersomjag tyckte att den tog upp en viktig kritik mot detsvenska försvaret. Man sade att det var ineffektivt ochdyrt, och man ifrågasatte sättet att bedriva säkerhets-politik på.Däremot, , tog jag inte upp ESO-studienpå grund av att jag ansåg att dess slutsatser var värdaatt följa. Jag och är inte för att det skallskapas en yrkesarmé. Vi är inte för en anslutning tillNATO, VEU eller någon annan försvarsallians. Jagtycker att lyssnade dåligt på vad jag sadeom detta.Jag vill också fråga om kritik av hur försvarsmakten har skött sinekonomi. sade att man inom försvarsmak-ten har en ekonomi i balans. Hur stämmer det medden mycket grava kritik som har kommit just frånRiksrevisionsverket? Den tyder inte på att ekonominär i balans.Jag undrade hur ser på försvarskost-naderna . Är försvaret en fredad zon, CarlBildt? Anser verkligen att man kan sparapå allt utom på försvaret? Vi skall spara på barnfamil-jerna, pensionärerna och studenterna. Vilket annatsamhällsområde är förskonat från besparingar? Up-penbarligen kan man spara på allt utom på försvaret.Det är ett mycket klart besked till de andra partierna.Fru talman! Försvarsministern sade att mångapartier var överens. Vi är överens om hur vi skallfortsätta arbeta med frågan. Det har flera andra talaretagit upp här. Det tycker jag är mycket väsentligt.Däremot vill jag konstatera att jag inte är överens medförsvarsministern om målsättningen.Vänsterpartiet vill ha med en nedrustning i mål-sättningen. Vi menar att försvar är heltöverdimensionerat utifrån den hotbild som finns, ellerinte finns, gentemot vårt land. Vi menar alltså attfrågan om nedrustning måste ingå i beredningen och iden uppdelning som har talat om.Vänsterpartiet är också angeläget om att de FN-insatser som vi gör, och som vi har lovat att utvidga,kommer in under försvarets ordinarie budget. Justinom FN-området kan vi visa hur det svenska försva-ret kan spela en positiv roll. Vi kan göra enpositiv försvarsinsats ute i världen där det är krig ellerdär det finns risk för att krig uppstår och där konflik-terna är mycket allvarliga. Jag hoppas därför att ävendetta kommer att tas med i det fortsatta arbetet i be-redningarna, likaså den vidgade säkerhetspolitiskabeskrivning som gjorde. Dethandlar inte enbart om militärt försvar utan också omett vidgat socialt försvar. Det handlar om en situationvad gäller säkerheten, miljön och människors trygg-het.Anf. 14 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Först vill jag ta upp kom-mentar. Han sade att ekumenik inom försvaret skullevara lika med en intellektuell utplåning, om den skulleomfatta alla svenska partier.Det är en något förvånande kommentar, tyckerjag, med tanke på att den svenska säkerhetspolitiken istort sett alltid har byggt på ett samarbete, där partier-na har varit överens om mycket.Det är möjligt att över huvud taget intekan tänka sig den vidgade hotbild, de nya problemsom vi står inför, som jag tog upp i mitt anförande.Carl Bildt var en statsminister som lämnade överett underskott på över 200 miljarder till den här riks-dagen att hantera. Under hans mandatperiod gjordesfler och större inköp till försvaret än vad jag vet hargjorts under någon annan mandatperiod.Jag gläder mig dock åt att försvarsministern kantänka sig att vidga försvarsbegreppet, även om hanpåstår att de besparingar som man nu tänker göra inteinnebär någon nedrustning. Det är litet märkligt. Inomalla andra sektorer inom den offentliga sektorn är detfaktiskt fråga om en nedrustning när det blir bespa-ringar. Detta ser vi bl.a. inom vården och omsorgen.Det kanske vore på sin plats att vi startade en ned-rustning även inom försvaret, med tanke på att vimåste sträva efter fred och nedrustning i världen.Någon måste börja. Annars lär vi aldrig komma dit.Jag frågade hur regeringen tänkte agera inför dekommande EU-förhandlingarna, inför den s.k. tredjepelaren. Den frågan fick jag dock inget svar på. Frånkds sida sade man att det var mycket intressant. Cen-tern kunde absolut inte acceptera det. Detta gör attfrågan är ganska öppen. Vi måste nog vara tydliga.Jag förväntar mig att vi, när det gäller den frågan,kommer att få tydliga och ordentliga rapporter införkommande beslut, så att hela svenska folket är medve-tet om vart vi är på väg och hur man tänker agera i detframtida försvarssamarbetet. Det måste ändå omfattaen större problembild än vad det gör i dag.Anf. 15 ():Fru talman! Jag vill här redovisa några synpunktersom är viktiga i förberedelserna inför nästa försvars-beslut. Arbetet måste påbörjas . Värdet av enparlamentarisk beredning av det underlag som skalltas fram i samband med grundorganisationsföränd-ringar, om sådana blir aktuella, betonades av för-svarsutskottet , som även menade att formersom ökar det lokala deltagandet i utredningsarbetetbör skapas.I Försvarsmaktsplan 95 har ÖB redovisat osäker-heter i den ekonomiska situationen. Dessa osäkerheterbör noga analyseras och finnas med i planeringsförut-sättningarna. För att statsmakterna skall kunna få rättinformation om de verkliga kostnaderna i relation tillden beslutade ramen måste bl.a. priskompensations-systemet vidareutvecklas. Jag noterar det som för-svarsministern sade om att en expertgrupp nu hartillsatts. Det är bra. Det gäller likaså den konferensmed försvarsmakten som försvarsministern aviserade.Detta måste ju lösas.Långsiktigheten när det gäller beslut rörande för-svaret är viktig. Det måste finnas kapacitet att fyllabegreppet "återtagning", vilket inte enbart handlar ommateriel utan också om den allra viktigaste kompo-nenten i totalförsvaret: människan. Ett effektivt total-försvar innebär också att det måste finnas gemen-samma planeringsförutsättningar för det civila och detmilitära försvaret. Beredskapskraven för de två pelar-na i totalförsvaret måste samordnas.Fru talman! Vi kristdemokrater vill framhålla detcivila försvarets betydelse. Genom den antagna lagenom civilt försvar har vi fått ett instrument i arbetetmed att förbereda oss alla för de stora påfrestningaroch förändringar som vi kan ställas inför i ett kris-och krigsläge. Hot- och riskutredningens betänkande,som kommer , blir en viktig utgångs-punkt i arbetet för att öka robustheten i vårt fredstidasamhälle.Fru talman! Även om försvaret blir alltmer tek-niskt avancerat förblir befäl, värnpliktiga, civilför-svarspliktiga och civilanställda dess ryggrad. Att manplanerar långsiktigt är en förutsättning för en god andaoch för inspiration i deras viktiga arbete.Fru talman! anser att bespa-ringar på två miljarder kan genomförasinom försvaret.Försvarsministerns idé om att dela upp arbetet i tvåetapper är rimlig, men det måste finnas en tät kontaktmellan etapp ett och etapp två, på grund av säkerhets-politiska osäkerheter. Etapp två borde inledas med attÖB får till uppgift att redovisa några olika scenarionsom visar vilket försvar som erhålls vid olika kost-nadsnivåer. Ledstjärnor i förberedelsearbetet måstevara att hela får känna att det skall försvaras,att försvarets folkliga förankring består, och att för-svarspolitiken hur som helst inte är någon budgetregu-lator.Fru talman! Ett brett politiskt samförstånd stärkerden goda försvarsvilja som är nödvändig för att vårttotalförsvar skall kunna fylla de uppgifter som beslu-tas.Anf. 16 Försvarsminister ():Fru talman! Försvarsministern tog över en för-svarsekonomi i balans, sade , jag tackar! Den nya regeringen tog över enekonomi där ÖB pekat på stora ekonomiska osäkerhe-ter på nära fyra miljarder.Jag återkommer till mina frågor till somhan undviker att svara på: Hur kunde det komma sig,, att den avgående regeringen kunde medberått mod i all hast och somras göra materiel-beställningar på , somman kände till ÖB:s påtalade brister på fem miljar-der?Jag har handlat. Jag gav ÖB i uppdrag att läggaalla papper på bordet och redovisa allt. Jag har deninställningen att vi måste en gång för alla få slut på attbedriva verksamhet och göra stora materielinköp utanpengar. Det är något som har florerat inte bara underborgerliga regeringar, utan också under socialdemo-kratiska. Här har jag också självkritik. Jag tillsätterendera dagen en oberoende expertgrupp som skall gåigenom ÖB:s beräkningar.Nu frågar jag mig: Vad är det egentligen CarlBildt håller på med? Han kritiserar mig för att ta itumed de problem som han själv borde ha löst och intevältrat över.Den senaste försvarskommittén havererade, somvi vet, när den dåvarande oppositionen, dvs. modera-terna, inte längre ville delta inför trycket av alla för-ändringsbehov.Sedan sköttes försvarsfrågorna i en försvarsbe-redning under både den socialdemokratiska och denborgerliga regeringstiden. Det var således ingen par-lamentarisk medverkan års försvarsbeslut,med undantag av en mycket kort säkerhetspolitiskrapport som jag skall återkomma till.Varför? Därför att man inte kunde anträda denfortsatta vägen med försvarskommittéer. Man villeskaffa sig en möjlighet att anpassa sig efter de snabbaförändringarna i omvärlden.Det har varit utgångspunkten. Jag menar, CarlBildt, att aldrig har planerat någon för-svarskommitté. Det är någonting som harkommit fram med efter valet.Skulle vi ha arbetat med en försvarskommitté bor-de den ha tillsatts för ett eller se-dan. Varför gjorde inte det? När jag togöver Försvarsdepartementet möttes jag inte av någoninformation om att det fanns planer på en försvar-skommitté. Tvärtom, det fanns information om skulle arbeta vidare med försvarsberedningen.Den socialdemokratiska oppositionen var inteheller informerad om någon försvarskommitté.Jag hoppas att inte misstycker atthan blir en del citerad och åberopad av mig. När jagtill fullo delar vad han sagt och gjort måste jag fåmöjlighet att åberopa min företrädare. Jag lät tvåpropositioner ligga kvar här i fast det varAnders som hade signerat dem. Jag ville bevi-sa samstämmighet och samhörighet i försvarsfrågan.Det var de propositioner behandlade ochfattade beslut om . Jag tog intetillbaka dem. De bar namn, men jagansåg att det var vettiga propositioner, och då kundeen socialdemokratisk regering acceptera dem. Det ärden sortens samarbete som skall äga rum.Så här sade i ett tal inför 1992:Försvarsbeslutet i vår bör bli det sista som fattasefter dagens modell. Dagens försvarspolitiska plane-ring är inte anpassad till den snabba säkerhetspolitiskautvecklingen. De politiska besluten om försvaretmåste bli snabbare och vara mera flexibla. Dagensutredningstider är ofta orimligt långa. Försvarsbeslu-ten måste få karaktären av rambeslut som ger försva-rets ledning större handlingsfrihet.Jag känner inte det minsta behov att ändra AndersBjörcks formuleringar. Jag delar till fullo vad han harsagt.Carl Bildt talar om det stora värdet av ett grundligtsäkerhetspolitiskt utredningarbete i en traditionellförsvarskommitté.Jag håller med om att det har haft stor betydelseunder . Vi har kunnat presentera säkerhets-politiska bedömningar som alla partier i stort sett varitense om på papperet. Det har varit en styrka.Men jag frågar mig: Vilken betydelse tillade dåCarl Bildt den senaste försvarskommitténs trägnaarbete?1988 års försvarskommitté hann, innan den ladesned, lägga fram ett säkerhetspolitiskt betänkande somheter Svensk säkerhetspolitik i en föränderlig värld.Det var . Jag har läst det med stort intresse.Det rådde full enighet om det betänkandet. Där hettedet på den centrala punkten:Huvudlinjen i denna politik - dvs. säker-hetspolitik - är neutralitetspolitiken, alliansfrihet ifred syftande till neutralitet i krig.Men vad gjorde när han sedan skulleskriva propositionen med anledning av för-svarsbeslut? Han ändrade helt sonika denna centralamening till följande:Den hårda kärnan i vår säkerhetspolitik är fortfa-rande den militära alliansfriheten med dess skyldighetatt upprätthålla en betryggande försvarsförmåga föratt vi skall kunna vara neutrala i händelse av ett krig ivårt närområde.Mera var inte enhälliga kommittébetän-kande värt för än att han upphävde en enigförsvarsberednings uttalande med sin egen penna.Anf. 17 ():Fru talman! Av detta försvarsministerns angrepp,också på mig personligen, drar jag ingen annan slut-sats än att han har för avsikt att bedriva det säkerhets-politiska arbetet själv, med det understöd han kanskrapa ihop från dem som är beredda att ställa upp.Den historieskrivning han ger är nämligen medve-tet falsk på ett sätt som icke bäddar för ett konstruk-tivt samtal. Han vet mycket väl att den föregåendeförsvarskommittén under haverera-de på grund av intern socialdemokratisk osämja.Minns ! Minnsalla motsättningarna!Men han vet också mycket väl att den inriktningav försvarspolitiken som den lade fast fullföljdes avden borgerliga regeringen. Vi fick för detta uppbäraåtskillig kritik, inte minst inom borgerlig press, menså var det faktiskt.Att sedan formuleringarna om säkerhetspolitikenoch neutralitetspolitiken ändrades är rätt. Det haderiksdagens stöd, bl.a. i diskussioner i denna kammare.Vet inte försvarsministern detta är det inte mycket hanvet om den säkerhetspolitiska hanteringen.Det är också alldeles rätt att vi inte skulle bedrivaförsvarsplanering enligt gammal modell. Det förordarjag inte. De gamla kommittéerna var för stora,otympliga och omfattande. Men att gå därifrån och tillatt icke ge möjlighet till en grundläggande säkerhets-politisk prövning i en parlamentarisk kommitté haraldrig varit den tidigare regeringens avsikt. Är det dennuvarande regeringens avsikt är det ett uppbrott frånen svensk modell som vi haft mycket länge.Detta kan regeringen göra om den vill, men denkan inte räkna med att alla partier kommer att med-verka.Sedan är det ett faktum att vi har en försvarseko-nomi i balans. Det var överskott , och detkommer att bli överskott i år.Försvarsministern säger att man lämpar över pro-blem. Det är alltid så att man måste hantera uppkom-mande problem . Detgäller t.ex. valutaeffekter på JAS-systemen. Den tidi-gare regeringen hade sagt att det skall vi vara bereddaatt lirka oss fram, och det fanns modeller för det. Mennu har finansministern satt munkavle på hela För-svarsdepartementet när det gäller även möjligheternaatt finna kortsiktiga lösningar på problem som annarsriskerar att bli mycket besvärande. Till detta kommerden stora besparings- och nedskärningsukas som för-svarsministern inte vet hur han skall klara av.Beställningar har lagts ut, det är rätt, försvarsmi-nistern. De var ett fullföljande av det försvarsbeslutom moderinisering som denna riksdag fattat. De be-sluten kommer man att vara mycket tack-sam för. Om mycket annat rivs ned så kommer i allafall att kvarstå effekterna av den långsiktiga moderni-sering av vitala delar av försvaret som vi har beslutatom i denna kammare.Det kan bli av säkerhetspolitiskt värde i somkanske annars kan bli mer besvärlig.Anf. 18 Försvarsminister ():Fru talman! Jag vill tacka dem som i denna debattoch har uttalat en vilja att komma överens omformerna för att förbereda nästa försvarsbeslut. Jagvill , utomordentligt ärligt, uttala enförhoppning om att också Moderata samlingspartietskall acceptera uppläggningen, och att mina och CarlBildts samtal under skall leda fram till en sam-syn i denna fråga.Jag skulle, också utomordentligt ärligt, beklagaom vi inte kom överens. Jag skulle beklaga det sär-skilt som och tidigare un-der långa tider varit pålitliga i försvarsfrågan.Så vill jag, fru talman, önska mina meddebattöreroch alla andra i denna kammare en riktigt skön ochgod jul.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återSkatteutskottets betänkanden /95:SkU4, SkU5,SkU10 - SkU15 och betänkande 1994/95:JuU6Näringsutskottets betänkande 1994/95:NU125 § Utrikessekretess m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande1994/95:KU18 Utrikessekretess m.m. (prop.1994/95:112).Anf. 19 ():Fru talman! En av de viktiga frågor där svensktradition och rätt skiljer sig från EU gäller offentlig-hetsprincipen och meddelarskyddet. Det råder i vårtland en bred politisk enighet om att offentlighetsprin-cipen och meddelarskyddet utgör grundläggandegemensamma värden för vårt samhällsliv. Den of-fentliga verksamheten skall, som det många gångerheter, ligga öppen för medborgarna och massmedier-na, så att de kan hämta upplysningar och informationoch sprida sådan oberoende av vad myndigheternaönskar eller inte önskar lämna ut.Genom offentlighetsprincipen har journalister ochallmänhet en möjlighet att utöva en effektiv kontrollöver myndigheters maktutövning och verksamhet ochockså över enskilda makthavare.Det är betydelsefullt, inte minst för den politiskadebatten, att tänkta förändringar som påverkar männi-skors förhållanden tidigt blir bekantgjorda så att dekan diskuteras och granskas offentligt för att det skallvara möjligt att skapa opinion för eller emot de tänktaförändringarna.I finns det ett brett underlag för det of-fentliga samtalet. Vi utgår från att offentlighet skallråda om inte annat bevisats nödvändigt.Inom EU är det snarare tvärtom. Där råder sekre-tess på myndigheternas eller EU-organens villkor. Därär den som söker en upplysning skyldig att redovisavarför han behöver upplysningen. Han kan ändå varahänvisad till ett godtycke från sida.Svensk offentlighetsprincip är därför fortfarandefrämmande för . Ännu har inte EU, trots attdet ibland görs gällande, på ett avgörande sätt rört sigi vår riktning.Vi har och har haft vissa undantag från offentlig-hetsprincipen. Däribland utgör den s.k. utrikessekre-tessen ett undantag.Det är bra att regeringen och KU vill förändra ut-rikessekretessen så att det nu skall ankomma påmyndigheten att visa att röjandet av en uppgift är tillskada för vårt förhållande till annat land. Vi införalltså ett s.k. rakt skaderekvisit. Det ökar, åtminstoneformellt, möjligheten för journalister och allmänhetatt få insyn i våra förbindelser med andra länder. Detär nödvändigt inte minst mot bakgrund av att Sverigenu skall bli medlem i EU, men naturligtvis över hu-vud taget nödvändigt.Detta är dock inte tillräckligt. finnsmöjligheten kvar att med hänvisning till Sverigesförhållande till annat land eller mellanfolklig organi-sation mörklägga handlingar som egentligen kan avsevåra inrikespolitiska förhållanden.Huvuddelen av vad EU sysslar med är inte utri-kespolitik, utan gäller förhållandena inom unionen.Förhållandena inom unionen utgör förhållandenainom de olika medlemsländerna.Vi har därför ansett att ändringen i utrikessekre-tessen borde gå längre, dvs. att förslaget bordekompletteras med stadgandet att handlingar och för-slag som gäller våra inrikes förhållanden automatisktskall vara underställda den svenska offentlighetsprin-cipen.Låt mig litet grand vidröra ett exempel som hardiskuterats tidigare. Det visar på de problem vi har attgöra med.Det s.k. datadirektivet inom EU har diskuteratslänge. I en tidigare version, som bekantgjordes vidpass , kunde man konstatera att direkti-vet på ett avgörande sätt skulle komma att strida motsvensk offentlighetsprincip. Sedan har direktivet för-handlats om. Det har reviderats gång efter annan. Viden diskussion om frågan på Journalistdagen, sade enföreträdare för att det nu intefinns någon särskild artikel som strider mot offentlig-hetsrättens principer.