prot · GH0994 · 1994-04-22 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:94Fredagen den 22 aprilKl. 9.001 § AvsägelseTredje vice talmannen meddelande att ChristerWindén (nyd) avsagt sig uppdraget att varasuppleant i finansutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.2 § Anmälan om kompletteringsval tillfinansutskottetTredje vice talmannen meddelade att Nydemokratis riksdagsgrupp på grund av uppkommenvakans anmält Bo G Jenevall som suppleant ifinansutskottet efter vice talmannen förklarade vald tillsuppleant i finansutskottetBo G Jenevall (nyd)3 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 21 aprilBoU15 Vissa anslag till bostadsförsörjningen m.m.Mom. 1 (en utredning om bostadpolitiken)1. utskottet2. 1 (s)Votering:155 för utskottet123 för res. 11 avstod70 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:67 m, 23 fp, 24 c, 24 kds, 16 nyd, 1 -För res. 1:112 s, 10 v, 1Avstod:1 cFrånvarande:26 s, 13 m, 10 fp, 6 c, 2 kds, 7 nyd, 4 v, 2 -Mom. 2 (en utredning om samhällsförändringenm.m.)1. 2 (nyd)Votering:263 för utskottet16 för res. 270 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:112 s, 67 m, 23 fp, 25 c, 24 kds, 10 v, 2 -För res. 2:16 nydFrånvarande:26 s, 13 m, 10 fp, 6 c, 2 kds, 7 nyd, 4 v, 2 -Mom. 3 (reduktion av räntebidragen)1. utskottet2. 3 (s)Votering:156 för utskottet124 för res. 469 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:67 m, 23 fp, 24 c, 24 kds, 17 nyd, 1 -För res. 4:112 s, 1 c, 10 v, 1Frånvarande:26 s, 13 m, 10 fp, 6 c, 2 kds, 6 nyd, 4 v, 2 -Mom. 4 (bostadskreditmarknaden)1. utskottet2. 4 (s)Votering:158 för utskottet123 för res. 468 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:67 m, 23 fp, 25 c, 24 kds, 18 nyd, 1 -För res. 4:112 s, 10 v, 1Frånvarande:26 s, 13 m, 10 fp, 6 c, 2 kds, 5 nyd, 4 v, 2 -Mom. 8 (utredning om en ny bostadsanvisningslagm.m.)1. 6 (s)Votering:158 för utskottet123 för res. 668 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:67 m, 23 fp, 25 c, 24 kds, 18 nyd, 1 -För res. 6:112 s, 10 v, 1Frånvarande:26 s, 13 m, 10 fp, 6 c, 2 kds, 5 nyd, 4 v, 2 -Mom. 9 (utformningen av kommunernas budgetar)1. utskottet2. 7 (nyd)Votering:262 för utskottet18 för res. 71 avstod68 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:112 s, 67 m, 23 fp, 25 c, 23 kds, 10 v, 2 -För res. 7:18 nydAvstod:1 kdsFrånvarande:26 s, 13 m, 10 fp, 6 c, 2 kds, 5 nyd, 4 v, 2 -Mom. 12 (bostadsbyggandet i )1. utskottet2. i motsvarande del (v)Kammaren biföll utskottets hemställan medacklamation.Mom. 13 (ekonomiskt stöd till delning av storalägenheter)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Kammaren biföll utskottets hemställan medacklamation.Mom. 14 (en utredning om segregationen iboendet)1. utskottet2. 10 (s)Kammaren biföll utskottets hemställan medacklamation.Mom. 15 (hyresnivån i nyare bostäder)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Kammaren biföll utskottets hemställan medacklamation.Mom. 17 (ekologiskt byggande)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Kammaren biföll utskottets hemställan medacklamation.Mom. 18 (organisationen av de bostadspolitiskafrågorna i regeringens kansli)1. utskottet2. 11 (m, fp, c, kds)Votering:146 för utskottet133 för res. 1170 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:111 s, 1 m, 3 fp, 3 c, 17 nyd, 10 v, 1 -För res. 11:66 m, 19 fp, 22 c, 24 kds, 1 nyd, 1 -Frånvarande:27 s, 13 m, 11 fp, 6 c, 2 kds, 5 nyd, 4 v, 2 -och (båda fp) anmälde attde avsett att rösta nej men markerats ha röstat ja.Mom. 19 (anslag till räntebidrag)1. utskottet2. 12 (s)Votering:157 för utskottet123 för res. 1269 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:67 m, 23 fp, 25 c, 23 kds, 18 nyd, 1 -För res. 12:112 s, 10 v, 1 -Frånvarande:26 s, 13 m, 10 fp, 6 c, 3 kds, 5 nyd, 4 v, 2 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.BoU14 Reparation, om- och tillbyggnad avbostäder m.m.1. i motsvarande del (s)Votering:156 för utskottet124 för res.69 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:66 m, 23 fp, 24 c, 24 kds, 18 nyd, 1 -För res. :113 s, 10 v, 1Frånvarande:25 s, 14 m, 10 fp, 7 c, 2 kds, 5 nyd, 4 v, 2 -BoU08 Kulturstöd vid ombyggnad m.m.Mom. 3 (anslag till kulturstöd vid ombyggnad)1. utskottet2. 1 (nyd)Votering:264 för utskottet18 för res. 167 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:113 s, 67 m, 23 fp, 25 c, 24 kds, 10 v, 2 -För res. 1:18 nydFrånvarande:25 s, 13 m, 10 fp, 6 c, 2 kds, 5 nyd, 4 v, 2 -Mom. 4 (beslutsramen till konstnärlig utsmyckningm.m.)1. 2 (s)Votering:138 för utskottet125 för res. 218 avstod68 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:66 m, 23 fp, 24 c, 24 kds, 1 -För res. 2:113 s, 1 m, 10 v, 1Avstod:18 nydFrånvarande:25 s, 13 m, 10 fp, 7 c, 2 kds, 5 nyd, 4 v, 2 -Mom. 5 (bidraget till konstnärlig utsmyckning efterutgången av /95)1. utskottet2. 4 (s)Votering:140 för utskottet124 för res. 418 avstod67 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:67 m, 23 fp, 25 c, 24 kds, 1 -För res. 4:113 s, 10 v, 1 -Avstod:18 nydFrånvarande:25 s, 13 m, 10 fp, 6 c, 2 kds, 5 nyd, 4 v, 2 -Mom. 9 (beslutsram till icke-statliga kulturlokaler)1. utskottet2. 10 (s)Votering:157 för utskottet124 för res. 1068 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:67 m, 23 fp, 24 c, 24 kds, 18 nyd, 1 -För res. 10:113 s, 10 v, 1Frånvarande:25 s, 13 m, 10 fp, 7 c, 2 kds, 5 nyd, 4 v, 2 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.BoU09 Allmänna samlingslokalerMom. 1 (beslutsramen)1. utskottet2. 1 (s)Votering:156 för utskottet124 för res. 169 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:67 m, 22 fp, 24 c, 24 kds, 18 nyd, 1 -För res. 1:113 s, 10 v, 1Frånvarande:25 s, 13 m, 11 fp, 7 c, 2 kds, 5 nyd, 4 v, 2 -Mom. 3 (anslag)1. utskottet2. 2 (nyd)Votering:264 för utskottet18 för res. 267 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:113 s, 67 m, 23 fp, 25 c, 24 kds, 10 v, 2 -För res. 2:18 nydFrånvarande:25 s, 13 m, 10 fp, 6 c, 2 kds, 5 nyd, 4 v, 2 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.NU20 KommerskollegiumMom. 5 (auktorisation och godkännande avrevisorer)1. utskottet2. (s)Votering:137 för utskottet140 för res.72 frånvarandeKammaren biföll res.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:67 m, 23 fp, 24 c, 24 kds, 1 -65 m, 23 fp, 24 c, 24kds, 1För res. :113 s, 1 c, 18 nyd, 10 v, 1 -112 s, 1 c, 18 nyd, 8 v, 1Frånvarande:25 s, 13 m, 10 fp, 6 c, 2 kds, 5 nyd, 4 v, 2 -26 s, 15m, 10 fp, 6 c, 2 kds, 5 nyd, 6 v, 2 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.4 § Internationellt utvecklingssamarbeteFöredrogsutrikesutskottets betänkande1993/94:UU15 Internationelltutvecklingssamarbete (prop. 1993/94:100 delvis).Anf. 1 ():Herr talman! I går genomfördes en manifestationför biståndet här i . Många namnkunnigamedverkande och deltagare diskuterade deförändringar som skett och som sker i vår omvärldoch vilka konsekvenser detta får för behovet avbiståndsinsatser. Här fanns representanter förregering och riksdag, kyrkan, enskildaorganisationer, näringslivet och medierna.Det var den andra stora utvecklingsdebatten iriksdagshuset denna vår. hadeNationalkommittén för befolkningsfrågor anordnaten stor hearing och debatt som ett led i arbetet föratt fastställa den svenska positionen inför om befolkning och utveckling i Kairoi september.Sådana här debatter är nödvändiga för att återförabiståndsfrågorna högt upp på den politiskadagordningen. De är nödvändiga för att skapa enfruktbärande dialog mellan beslutsfattare,biståndsadministratörer, enskilda organisationeroch biståndsengagerade.Vid de här två tillfällena har det stått alldeles klartatt det finns en insikt om nödvändigheten av att nyakrav och nya behov av bistånd kräver nytttänkande.1989 förändrades världen. När det storaSovjetimperiet fallit sönder och nya nationalstaterfötts fick vi börja fundera kring vilka länder somegentligen är utvecklingsländer. En annankonsekvens berörde länder i tredje världen ochinnebar att det bistånd som tidigare lämnats avSovjetunionen nu upphörde. , ,, , och Vietnamdrabbades alla. Hur skulle det bortfalletkompenseras?Demokratiseringsvågen nådde ävenenpartistaterna i . Övergång till politiskpluralism och marknadsekonomi ställde nya ochandra krav än tidigare på biståndsinsatser.De militära konflikterna och politiskaoroligheterna -- inbördeskrigen -- har ökat, och oftahar de etniska och religiösa motiv. Bosnien,och /är tragiska exempel.I inbördeskrigens spår flyr människor. Men deflesta människor på flykt är människor på flyktinom sitt eget lands gränser. Behoven avkatastrofinsatser och fredsbevarande insatser pågrund av interna och nationella konflikter har ökatunder de senaste åren.Fredsuppgörelsen mellan och PLO är skörmen ger ändå hopp om en fredlig och demokratiskutveckling i . Den utvecklingenbehöver stöd, och behovet av bistånd påVästbanken och är stort.Just nu vänds våra blickar mot , och storaförväntningar knyts till det val som kommer atthållas . Bättre bostäder, utbildning,hälsovård, arbeten till de arbetslösa -- behoven äroändliga, och förväntningarna är stora på snabbaförbättringar. De förväntningarna kommer attkunna infrias endast om givarsamfundet ställer uppmed bistånd inom olika samhällssektorer.Jag har lyft fram de här exemplen på förändringari vår omvärld för att fokusera två förhållanden. Fördet första växer kraven på vad bistånd skallåstadkomma. För det andra är behoven mycketmer komplexa än tidigare.Finns det då resurser för att uppfylla de växandekraven? Svaret är tyvärr nej. FN:s mål att avBNP skall avsättas av de utvecklade länderna för attbistå är långt ifrån uppfyllt. Biståndettill de fattiga länderna uppgick till 60miljarder dollar, och det är avgivarländernas BNP. Många givarländer skärdessutom ned sina biståndsbudgetar på grund avnationella ekonomiska problem. Andra, t.ex.arabländerna, har minskat till lägsta anslagnågonsin -- , att jämföra med 8miljarder . Enda glädjeämnet äratt och har ökat sina anslag.Som vi alla vet har det svenska biståndet ocksåminskat. Vi låg tidigare i topp vid en internationelljämförelse. Men de neddragningar som skettgenom krisuppgörelsen och minskningen avbiståndets värde genom kronansfall innebär att biståndet urholkats.Vi socialdemokrater anser att enprocentsmåletsnarast möjligt bör återuppnås. Regeringen hardeklarerat ambitionen att inom enfemårsperiod åter skall nå enprocentsmålet. Det ärvår förhoppning att det skall bli möjligtdessförinnan.Att uppfylla de växande kraven på biståndsinsatserär naturligtvis en av de storautmaningarna för de utvecklade länderna.Jag har också med mina exempel velat visa på denkomplexa verklighet i vilken biståndet skallmedverka till en demokratisk, social ochekonomisk utveckling.Min slutsats blir att det är absolut nödvändigt att idenna omvärldsförändring tänka i nya banor. Vi vetatt resurserna är knappa, och vi vet att behoven ärnärmast omätliga. Vi vet också att behoven serannorlunda ut än . Imånga fall handlar det om att humanitära, politiskaoch fredsbevarande insatser måste integreras för skall nå resultat.Kanslihusets svar på de nya utmaningarna består iatt man lägger fram det ena förslaget efter detandra i syfte att förändra organisationen och styrabiståndet. Det verkar litet fattigt, tycker jag. PåUD diskuterar man form och organisation i ställetför innehåll. Jag saknar verkligen visioner ibiståndsdebatten. Om det finns några sådana -- låtoss höra det ! Hur ser biståndsministern på denya utmaningarna? Hur ser på denya utmaningarna?I onsdags publicerade sin rapport omLDC-länderna, dvs. de fattigaste länderna ivärlden. Bland dessa länder är den ekonomiskasituationen i de afrikanska länderna fortfarandesärskilt bekymmersam. Tillväxten är försumbar ochnår endast upp till en halv procent. Medbefolkningsökning innebär det att den faktiskatillväxten är negativ.Orsakerna är flera: militära och politiskakonflikter, torka som förvärradelivsmedelssituationen, fallande råvarupriser påbomull och kaffe, brist på resurser för att täckaelementära behov som hälsa och utbildning,utlandsskuld och minskande exportintäkter.För en tredjedel av de fattigaste länderna ärutlandsskulden högre än ländernas respektivebruttonationalprodukt. De åtgärder somUNCTAD föreslår i rapporten är satsningar påutbildning och hälsovård. Det ärmarknadsekonomiska reformer och ekonomiskeffektivitet inom offentliga sektorn. En sådanutveckling kräver mer stöd från omvärlden. Menvad gör regeringen och den borgerligautskottsmajoriteten? De minskar biståndet tilldessa länder -- det gäller t.ex. , ,Moçambique.En annan rapport publicerades av . I den redovisas att bistånd har givitresultat. I ett trettioårigt perspektiv harbarnadödligheten minskat, medellivslängd ökat,utbildningsnivån förbättrats. Familjestorlekarna iAsien och har minskat -- så också i endel länder i . biståndsberoendeländer är nu jämbördiga handelspartner.För oss socialdemokrater står detfattigdomsinriktade biståndet i förgrunden. Kärnani solidaritetens idé är de fattigas rätt tillmänniskovärdighet, till frihet från armod ochförtryck. Biståndets huvudmål är att höja de fattigafolkens levnadsnivå.Om biståndet skall leva upp till dessa ambitionermåste det vara långsiktigt. För oss är det av störstavikt att biståndet koncentreras till de fattigasteländerna och att det utformas så effektivt sommöjligt med sikte på de mest angelägna behoven.Det är dock uppenbart att fattigdom inte kan hävasenbart genom bistånd. Det krävs också att ländernasjälva utformar en bärkraftig utvecklingspolitik ochbygger de institutioner som krävs. I den processenkan ett väl utformat bistånd spela en stödjande roll.En framgångsrik kamp mot fattigdomen kräver attbiståndet medverkar till en socialt och ekologisktansvarsfull marknadsekonomi och ett gottstyresskick. Dogmatiska marknadsekonomiskarecept är enligt vår mening ingen lösning.En viktig del av biståndsarbetet består i att föra endialog med mottagarländerna. Särskilt viktig ärdialogen med de länder med vilka bedriverett omfattande, långsiktigt samarbete. Det ärnaturligt att i en sådan dialog ta upp frågan hur engod samhällsförvaltning kan utvecklas.Vi socialdemokrater vill särskilt framhålla treområden inom biståndet:--Biståndet skall utgå från mottagarlandets egnaansträngningar och resurser. Biståndet till ett landmåste utformas mer som process och program änsom enstaka projekt. En bättre samordning mellangivarna kan bidra till att öka effektiviteten.Biståndet får inte bli alltmer fragmenterat.--Biståndet skall stödja utvecklingen avdemokratiska samhällen. Demokratin ochrespekten för mänskliga rättigheter är särskiltviktiga för de fattiga som saknar andra medel för atthävda sina intressen.--Biståndet måste vara starkt kvinnoinriktat.Kvinnans ställning, hennes makt och rättigheter ärockså avgörande för att höja de fattigasproduktivitet.Vi anser som tidigare att den förändring avanslagsstrukturen som genomfördes ärtill nackdel för mottagarländerna, och vi avvisarden förändringen. Vi anser att samarbetsavtal ochlandramar skall återinföras, eftersom det germottagarlandet en långsiktig planeringstrygghetoch flexibilitet. Med nuvarande system kommermottagarländerna i en osäkrare position iförhållande till givaren. Förutsättningarna för enkritisk dialog försämras, och det strider mot etteffektivt bistånd. Det visar all erfarenhet.Jag beklagar att den politiska samsyn som harfunnits i fråga om biståndspolitiken ären realitet. Det är tydligt att det numera går enskiljelinje mellan regeringens politik och vår. Detsyns t.ex. i vår syn på anslagen till enskildamottagarländer. Det syns på våra olikaprioriteringar. Som jag har nämnt vill vi ha ettlångsiktigt bistånd som angriper orsakerna tillfattigdomen och inte ett plåsterbistånd som baraplåstrar om akuta sår. Vi är inte heller överens omgrundläggande principer för beredning ochrollfördelning. Jag beklagar verkligen denutvecklingen.Låt mig slutligen säga att bistånd är svårt. Det vetvi alla som arbetar med de här frågorna. Det gälleratt inta en ödmjuk hållning och inte misströsta närresultaten låter vänta på sig. Ett effektivt bistånd ärberoende av kompetenta myndigheter. Det har vi iSverige.Herr talman! Vi socialdemokrater står bakomsamtliga s-reservationer i betänkandet, men jagyrkar enbart bifall till reservationerna 2, 3 och 24,med hänsyn till kammarens tid.Anf. 2 (nyd):Herr talman! Många svenskar ifrågasätter detsvenska biståndet, både vad avser omfattning ochinnehåll.I mitten av december 1993 publicerades en nyundersökning om den svenska biståndsviljan.Undersökningen visade att av de tillfrågadesvenskarna ville ha samma eller lägre bistånd. Avde tillfrågade ville öka biståndet, medan 37 %ville minska det. I gruppen på ville heltslopa biståndet. av dem som ansåg attbiståndet var ungefär lagom svarade att riksdagengjorde rätt när man minskade biståndet med innevarande budgetår.Biståndsbehoven är enorma, men vi behöver inteleta i fjärran länder för att finna dem. De finns påandra sidan . U-hjälpen måste ändras,både till omfattning och inriktning. Vi anser attSverige skall verka för en global frihandel och att i-länderna skall avskriva skulder.Vårt långsiktiga biståndsmål bör vara det av FNuppsatta målet, nämligen av BNI. Inomdenna ram skall allt bistånd rymmas -- både det tillfjärran länder och det som går till våra grannar påandra sidan Östersjön.Det bilaterala biståndet bör i större utsträckning ännu ges i bunden form, dvs. i form av svenskaprodukter, tjänster och kunskaper. Vi kräver ocksåen bättre kontroll av att hjälpen når fram.Herr talman! Vi vill fördela biståndspengarna påföljande sätt:En tredjedel skall vara multilateralt stöd, dvs. gå tillolika världsorganisationer. En tredjedel skall gå tillkatastrofinsatser och folkrörelsebistånd, och entredjedel skall gå till våra grannländer på andrasidan Östersjön.Sverige fortsätter att vara en av de störstabiståndsgivarna i världen. Vi fortsätter att ha ettbistånd som ligger kring det s.k. enprocentsmålet.Utbetalningarna motsvarade drygt1 % av BNI. Om vi räknar in samarbetet med Öst-och uppgår biståndet till det målsom har uppsatt -- enprocentsmålet.Statsbudgeten för /95 visar på ettberäknat underskott på 172 miljarder och ettlånebehov på 220 miljarder. Att i en budget med ettså enormt underskott fortsätta att upprätthålla ettbistånd på av bruttonationalinkomstenär orimligt. Vi anser att bör ha det av FNfastställda målet av BNI som långsiktigtriktmärke för biståndet, men med hänsyn till vårabedrövliga finanser bör vi i avvaktan på en budgeti balans sänka vår ambitionsnivå. Vi föreslår att dettotala biståndet till utvecklingsländerna och tillvåra grannar på andra sidan skall uppgåtill 7,4 miljarder kronor.Regeringen fortsätter att behandla biståndet tillCentral- och under en särskild titel,Samarbete med . Viupprepar på nytt att alla biståndsanslag bordesamlas under en enda anslagstitel. Att uppdelabiståndsanslagen på , dvs.utvecklingsländer, och europeiska länder, s.k.samarbetsländer, är märkligt -- inte minst motbakgrund av att åtta länder i det fornaSovjetunionen numera har ''status'' somutvecklingsländer.Uppdelningen synes mera vara ett sätt att förvillabegreppen. Det totala biståndet, inklusive tillCentral- och , uppgår till eller överstigerdet s.k. enprocentsmålet. I förhållande till vår BNIlåg vi på en delad andraplats med vadavser biståndsutbetalningar . Vibetalade ut av BNI. Genomsnittet för de 21medlemsländerna i DAC var 0,33 %.Norge betalade mest -- av sin BNI.Herr talman! I och har denekonomiska tillväxten varit stark. hadeunder en ekonomisk tillväxt på , medanbefolkningstillväxten låg på . Asiensgenomsnittliga exportvärde ökade . I östraoch sydöstra ökade det långt mer.Motsvarande siffror för var enekonomisk tillväxt på och enbefolkningsökning på . Exportvärdet ökademed 3 %.I är framtidsutsikterna dystrare. Denekonomiska tillväxten var , medanbefolkningsökningen var . Fattigdomen ökadetrots ett massivt internationellt bistånd, inte minstfrån . Värdet av exporten sjönk med 1 %.Biståndsberoende, svaga styrmedel ochsamhällsstrukturer som försvårar tillväxt iekonomin är några av orsakerna till att det mestahar gått snett. Ytterligare bistånd måsteifrågasättas. Först och främst måste man få buktmed befolkningsexplosionen. Den ekonomiskautvecklingen måste baseras på landets egnaförutsättningar och ske i en takt som landet klararav. är biståndsberoendet förödande. Detmotverkar en utveckling som bygger på landetsegna förutsättningar.I slutet av 1800-talet sprängde jordens befolkningenmiljardsvallen. 1930 var den 2 miljarder. 1960 varden 3 miljarder. 1975 var den 4 miljarder, och 1987var den 5 miljarder. Med samma takt blir den 6miljarder år 1998.Fördubblingstakten för världens befolkning är nu42 år. Ienskilda länder går det ännu snabbare. När denekonomiska tillväxten är lägre änbefolkningstillväxten får människor det sämre ochsämre. av världens befolkning lever i de s.k.utvecklingsländerna. Dessa förbrukar endast20 % av världens resurser. Det måste ändras.Problemet är att de regioner som har den snabbastväxande befolkningen också har de sämstaförutsättningarna vad avser tillgång till vatten ochbra jord. Vi går helt enkelt mot en enorm katastrofom inget görs.Det finns dock ljusglimtar i mörkret. I länder därman har satsat på familjeplanering har födelsetalengått ner från i genomsnitt 6 till 3,5 barn per kvinnai fertil ålder.OECD:s biståndsavdelning anger att över 300miljoner tillfrågade par saknar tillgång tillpreventivmedel. Det är då synnerligenanmärkningsvärt och beklagligt att endast ca 1,2 %av det internationella biståndet går tillfamiljeplanering. står själva för 80 %av kostnaderna för familjeplaneringsinsatserna.Kostnaderna för att stoppabefolkningsexplosionen -- dvs. att ge hela världensbefolkning tillgång till preventivmedel, informationoch service -- är 7--10 miljarder USD. Dessa pengarmåste fram.Sverige bör verka för att frågan förs högst upp påden politiska internationella agendan, men någotmåste göras genast -- inte sedan, inte längre framutan nu.För internationella åtaganden bör inte åtasig en större budgetandel än vad som uttaxeras avSverige för FN:s ordinarie budget, dvs. Det är märkligt att Sverigefortsätter att ge bistånd till fattiga länder runt om ivärlden när vi har en ekonomi som är sämst ivästvärlden. Vi föreslår att alla internationellaåtaganden omprövas och att sammafördelningsnyckel tillämpas som gäller för FN:sreguljära budget.Om vi anser att något område skall prioriterasgenom högre åtaganden än , skall dettakunna ske om en motsvarande neddragning sker påannat område.Inom området skuldlättnadsåtgärder måstevärldens rika länder få rätsida på de fattigasteländernas skuldbörda genom att avskriva sinafordringar. har föregått med gott exempelgenom att efterskänka fordringar. Vi börinternationellt verka för att givarländerna avskriversina fordringar på de fattiga mottagarländerna ochatt handelshindren mellan rika och fattiga länderminskar. Att pytsa ut bistånd över fattiga länderoch sedan motverka mottagarlandets ekonomiskautveckling genom handelshinder förutvecklingsländernas produkter eller genom attkräva tillbaka enorma lånefordringar är ettgigantiskt hyckleri.Ny demokrati anser att vi i ett läge där vi självalånar pengar utomlands inte skall ge bistånd i formav skuldlättnadsåtgärder, eftersom mottagarlandeti princip använder dessa medel för att avbetalaskulder till utländska banker. Man kan förenklatuttryckt säga att våra biståndspengar går till andrai-länders banker. Det vill vi inte vara med om. Dethar vi inte råd med.