prot · GI0927 · 1994-11-22 00:00:00 — av allmänheten - och av dem somsysslar med bilhandel, som ju också är en legitimverksamhet.Varför skall man centralisera detta till en plats ilandet, möjligen förenat med en del decentralisering?I själva verket går utvecklingen i motsattriktning. Inom vissa länsstyrelser har man nämligenplaner på att genom särskilda medborgarkontor medhjälp av modern kommunikationsteknik kunna läggaut det här.Jag vill fråga statsrådet om det ändå inte börgöras närmare överväganden. Detta kan helt enkeltinte vara vettigt.Anf. 101 Kommunikationsminister ():Fru talman! Man skulle kunna förstå kritiken omdet var någon annan än en moderat riksdagsledamotsom riktade den, för man skulle kunna tänka sig attjust Moderata samlingspartiet tycker att det är branär man kan rationalisera och effektivisera inom denoffentliga förvaltningen. Om det förslag som diskute-ras gick igenom skulle det innebära en centraliseringtill . Ca skulledå sparas. I stora sammanhang är det väl inte såhemskt mycket pengar, men det är ändå pengar.När det gäller möjligheten för allmänheten attgöra personliga besök kan regionkontormycket väl, om man tycker att det är nödvändigt, haen anordning för personliga besök just därför att manvia fax och en ordentlig informationsteknologi kanha direktkontakt med centralt.I fråga om årsarbetskrafter på olika ställen kanjag säga att det stämmer att har 7,5årsarbetskrafter här. Men om vi genomförde dettaskulle ett antal årsarbetare för bilregisterfrågor - detrör sig om ganska många - kunna placeras iArjeplog. Det skulle också, tycker jag, vara en braregionalpolitisk insats.Anf. 102 ():Fru talman! Först till det som statsrådet här sadeom glädjen över att träffa en moderat. ,säger hon, är ju de som vill rationalisera och sparapengar. Jag gläder mig åt den karakteristiken. Den äralldeles korrekt. Men vi använder också förnuftet,och det används också av företrädare för andrapartier.Jag är ganska övertygad om att det finns väldigtmånga socialdemokratiska riksdagsledamöter ochäven företrädare för andra partier som också tyckeratt det här är tokigt. Även om man skullecentralisera för att skapa arbetstillfällen på en vissort - när det gäller blir jag riktigt orolig;är i alla fall mera centralt - är det ganskabeklämmande om man skall riva upp en onekligenbra organisation. Jag hör nämligen sällan eller aldrignågon anmärkning mot expedition förpersonliga besök. Däremot är det väldigt svårt vissatider att nå per telefon. Om detblir en centralisering blir man hänvisad till det.Snälla kommunikationsministern! Tänk igenomdetta, och ta inte fasta på vad har hittatpå!Överläggningen var härmed avslutad.24 § Svar på fråga 1994/95:151 om byggandetav motorvägarAnf. 103 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig om rege-ringen kommer att riva upp redan fattade beslut ombyggandet av motorvägar.Bakgrunden till frågan är att underförra mandatperioden beslutade om planeringsramarför investeringar i infrastruktur för 98 miljarderkronor samtuppgifter i pressen om att fått löftenom att inga fler motorvägar skall byggas.Regeringen står fast vid att av riksdagenbeslutade infrastrukturplaner för skall utgöra utgångspunkt för denmedelstilldelning till infrastrukturinvesteringar somsker i statsbudgeten. I vilken taktinfrastrukturplanerna kan genomföras beror dock påhur statens finanser utvecklar sig. Med det storaunderskott i statsbudgeten som vi harkrävs det kraftfulla besparingar. Det är rimligt att endel av dessa besparingar även kommer att ske påanslaget för byggande av vägar. Vilken omfattningdessa besparingar får kommer regeringen attpresentera i budgetpropositionen i januari nästa år.I den mån förändringar skall göras vad gällermålstandard och omfattning på det nationella stam-vägnätet skall frågan behandlas inom ramen för dentrafikkommission som särskilt beslutat omoch som regeringen har för avsikt atttillsätta. Det innebär att någon revidering av dennationella väghållningsplanen inte kommer att skeförrän kommissionen slutfört sitt utredningsarbeteoch nya infrastrukturplaner underställts riksdagensgodkännande.Det finns inte någon uppgörelse med Vänsterpar-tiet som innebär att inga fler motorvägar skallbyggas. Det har heller inte varit regeringens avsiktatt använda de extramedel försysselsättningsskapande åtgärder inomKommunikationsdepartementets verksamhetsområdesom regeringen föreslagit för innevarande budgetårtill att bygga nya motorvägar.Anf. 104 ():Fru talman! Först vill jag tacka kommunika-tionsministern för svaret. Hon bekräftar alltså nu attden väghållningsplan som beslutades i denna kamma-re inte kommer att genomföras somplanerat.Det talas här om en trafikkommission som skallse över planerna. Vidare skall det ske en revidering,och det skall utarbetas nya infrastrukturplaner somskall underställas godkännande.Fru talman! Inte undra på att det har skapats enmycket stor oro på många ställen runt om i landet.Av alla, minst sagt, motstridiga uttalanden som harkommit om infrastrukturinvesteringarna har man nuuppnått en nivå där det skapats en genuin osäkerhetom vad som egentligen gäller. Den osäkerhetengäller , regionerna, de berörda verken och,inte minst, anläggningsbranschen och alla anställdadär.När man hör kommunikationsministerns svarskall man dra sig till minnes att när den förraregeringen lade fram ett investeringsprogram på 98miljarder kronor så undertecknade enmotion, enligt vilken skullesatsas inom den här sektorn.I valrörelsen var ju själva grundbulten i det social-demokratiska sysselsättningspaketet just satsningarpå infrastruktur, skolor, vägar, järnvägar etc. Dettaskulle ge 90 000 nya jobb. Men det hela harskrumpnat ihop, så av detta har det bara blivit entumme. Det skall ju skäras ned enligt de beslut somfattats. Av de stolta planerna på 90 000 jobb blir detalltså bara en tumme kvar. Detta är minst sagtbeklagligt.Anf. 105 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag tycker att det är bra att MatsOdell har ställt den här frågan, för nu kan vi klara utdiskussionen om motorvägar eller inte.Under förra mandatperioden fattade riksdagenfaktiskt beslut om en översyn, en nationell trafik-kommission, för att väga in miljöhänsyn och en hel-hetssyn i infrastrukturplaneringen. I detta skulle ingåinte bara vägar och järnvägar utan också sjöfart, in-klusive hamnpolitik, och luftfart.Det här bestämdes alltså under den förra mandat-perioden och är inget påhitt från en ny kommunika-tionsminister. Däremot ställer jag mig naturligtvisbakom det riksdagsbeslut som jag själv har varit till-skyndare till. Dessutom tycker jag att det är mycketbra att vi kan göra allvar av det prat som vi har ägnatoss åt , om helhetssyn och miljöhän-syn.Skall detta bli allvar, , betyder det måste vara beredd att också kunna revidera dennationella väghållningsplanen, precis som andra in-frastrukturplaneringar. Annars är det inte mycketmening med att tillsätta en trafikpolitiskkommission.Anf. 106 ():Fru talman! Jag tror att och jag ärhelt överens om att det är mycket viktigt med miljö-hänsyn i trafikpolitiken. Det som är så förvånande idetta sammanhang är att den förra regeringenfaktiskt lade fram en väghållningsplan sominkluderade miljöhänsyn, bl.a. genom att vi påmindre trafikstarka avsnitt inte förordademotorvägsstandard, utan i stället föreslog 13-metersväg.Ines Uusmann undertecknade då en motion ochdrev i denna kammare igenom att vi skulle gå uppfrån 13-metersväg till motorväg på avsnitten , hela sträckan ochhela E 18 genom län, för att nämna någraexempel.Jag är mycket glad att denna nya miljöinsikt harbörjat manifestera sig. Men frågan är om det är rätt.Jag menar att infrastrukturinvesteringar är någotlångsiktigt. Dem kan man inte hålla på och kastamed fram och tillbaka. Det är detta som är såupprörande, att det finns ett antal olika besked somhela tiden är motstridiga.Anf. 107 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag tror att vi kan vara överens omatt infrastrukturinvesteringar är någonting som ärlångsiktigt. Jag brukar själv säga att detta inte ärnågonting som man kan bestämma på en kafferast.Det är därför som vi behöver den trafikpolitiskakommissionen, som kan förbereda ett nytttrafikpolitiskt riksdagsbeslut under den härmandatperioden.Jag tror att vi kan återkomma till det utredningsar-betet och säkert både diskutera revideringar och nyasynsätt när det gäller trafikströmmar och liknande.Anf. 108 ():Fru talman! Det här som är så långsiktigt skallinte bestämmas på en kafferast, säger är när kafferasten inföll. Var det under valrö-relsen, där man fortfarande talade om 90 000 nyajobb genom ökade satsningar på infrastrukturen, ellerhar detta tillkommit efteråt?Det som jag tycker att man kan finna litet tvek-samt när man studerar Perssonplanen är att de tvåmiljarder extra som satsas på vägunderhåll skall tasbl.a. genom extra inleveranser från statliga bolag ochverk.Jag vill fråga direkt: Är det medelfrån för kommande teleinvesteringar som nuskall dras in för och malas ned tillvägunderhåll, på grund av att man inte orkar genom-föra tillräckliga besparingar och inkomstförstärkning-ar, så att man klarar vägunderhållet via den ordinariebudgethanteringen?Anf. 109 Kommunikationsminister ():Fru talman! Vi kanske inte skall ta alltför storabokstäver i munnen när vi diskuterar vägunderhållet.Jag trodde att vi var överens om att det är ett kapitelsom inte har varit alltför prioriterat under de senasteåren, när man bara diskuterat nyinvesteringar.Vägunderhållet är viktigt dels därför att det hand-lar om att inte fortsätta kapitalförstöringen, dels föratt det ger ordentligt med nya jobb. Det ger betydligtfler jobb än om man lägger motsvarande summapengar på nyinvesteringar. Detta vet jag att MatsOdell känner till precis lika väl som jag.Anf. 110 ():Fru talman! Jag håller med om attvägunderhåll är viktigt. Det är också viktigt hur manfinansierar detta vägunderhåll. Om man från ,som är vårt spetsföretag när det gäller att bygga utinformationsteknologin och möjliggöra decentralise-rad tjänsteproduktion över hela landet, skall tapengar som skulle använts till utbyggnad av vårteleinfrastruktur och lägga på vägunderhållet, anserjag det vara oerhört allvarligt. Är det detta som densocialdemokratiska regeringen planerar för andragången?Förra gången det begav sig var 1990/91, när mantog ur dåvarande ba-lansräkning och satsade på att bygga ut vägar.Jag tycker att detta är en politik som inte vittnarom att man har förstått hur framtidens kommunika-tioner måste utformas i ett land av karaktär.Anf. 111 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag förstår inte riktigt vad MatsOdell insinuerar. Det finns ingen delad meningmellan mig och om att vi behöver satsapå infrastruktur i form av elektroniska motorvägar,dvs. de investeringar som har för avsikt attgöra. Detta upplever jag som mer av en insinuationän någonting som har verklighet bakom sig. Den nyaregeringen har varit oerhört tydlig när det gällerutbyggnaden av IT-området över huvud taget.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt att ajournera förhand-lingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.25 § Svar på fråga 1994/95:134 om och asylsökande föräldrarAnf. 112 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vad jagavser att vidta för åtgärder för att FN:s barnkonven-tion också skall gälla för asylsökande föräldrar.Inledningsvis vill jag poängtera att läggermycket stor vikt vid . varett av de första länderna att ratificera den och ocksåatt avlämna en rapport om dess tillämpning.Rapporten prövades av en av FN utsedd kommitté1993, och man uttryckte sig mycket uppskattande omSveriges tillämpning av barnkonventionen.När det gäller konventionens ställning i förhållan-de till svensk lagstiftning är det på det sättet att kon-ventionen inte utgör svensk rätt och därför inte tilläm-pas direkt av svenska domstolar och myndigheter.Däremot ingår den som tolkningsunderlag vid till-lämpningen av de svenska reglerna på området.Jag tolkar så att han menar att barn-konventionens regler skulle hindra att asylsökandeföräldrar och barn skiljs åt. Så är det inte; det finnsnämligen inte något absolut förbud mot detta. Natur-ligtvis skall man i största möjliga utsträckning undvi-ka familjesplittringar, men i en del fall är det svårtatt göra det, detta på grund av de olika intresseavväg-ningar som måste göras i varje enskilt fall. Ett exem-pel på detta kan vara om en utlänning i Sverigebegått ett allvarligt brott, såsom ett narkotikabrott.Då kan den omständigheten väga tyngre än denfamiljeanknytning personen i fråga har. Som jag serdet är det därför omöjligt att i alla lägen garantera attfamiljen kan hålla samman. Jag avser dock att se tillatt en genomgång av myndigheternas tillämpning avsvensk lag sker för att få klarlagt hur konventionentillämpas inom detta område.Anf. 113 ():Herr talman! Jag ber att få tacka invandrarminis-tern för svaret. Anledningen till min fråga är att jagkänner oro över vissa beslut att inte bevilja uppe-hållstillstånd och vissa verkställighetsåtgärder somleder till att barn skiljs från en förälder eller frånbåda föräldrarna. Så är exempelvis förhållandet ifallet med , en tvåbarnsmamma medbosniskt medborgarskap.Mirzeta Palic kom till tillsammans medsin serbiske make. Hon och maken är skildafrån varandra. Familjen har fått avslag på sinbegäran om uppehållstillstånd. Till följd av beslutetskall och hennes barn avvisas tillSerbien-Montenegro trots att de är bosniskamedborgare. har haft för avsikt attverkställa beslutet på det sättet att mannen och detena barnet, som är inskrivet i hans pass, skulleskickas för sig till . Detta skullebetyda att familjen splittrades, eftersom kommer att släppas in i Serbien-Montenegro.Hon har gått under jorden med båda sina barn.I en skrivelse från barnombudsmannen till invand-rarminister anförs angående detta fallatt avvisningar som leder till att barn separeras frånen förälder eller båda föräldrarna inte får beslutaseller verkställas. Ett sådant förfarande strider enligtbarnombudsmannen mot artiklarna 3, 9 och 10 iFN:s barnkonvention.Herr talman! Jag vill avslutningsvis föreslå in-vandrarministern att han skall beaktadetta i denna typ av fall. Jag tycker vidare att hanskall föreslå att tillämpningen av barnkonventionenockså tas upp i den parlamentariska kommitté somnu skall se över invandrings- och flyktingspolitiken.Anf. 114 Statsrådet ():Herr talman! Att detta tas upp i den parlamenta-riska kommittén är kanske det bästatillvägagångssättet. Det övervägs just nu om ensärskild utredningsman skall tillsättas. Svaret på denfrågan får vi under morgondagen, när man har settlitet närmare på denna fråga. Men att få sin önskan om att detta skall ses överuppfylld.Jag är lika angelägen som alla andra att följa in-tentionerna i de konventioner som vi har skrivitunder. Jag menar också att vi gör det. Men både JuanFonseca och andra har gjort påståenden i dettasammanhang, och jag tycker därför att det är viktigtatt vi undersöker detta. Har vi gjort något fel, får virätta till det.Anf. 115 ():Herr talman! Jag är glad att invandrarministernkan acceptera att frågan lyfts upp antingen genomtillsättande av en utredningsman eller genom att dentas upp i riktlinjerna för den parlamentariska utred-ning som skall studera invandrings- och flyktingpoli-tiken. Jag vill återigen säga att anledningen till minfråga är att jag är bekymrad överUtlänningsnämndens agerande i de flesta fall somgäller barns skiljande från sina föräldrar. Konstigtnog är det så, , att yttrandena mesta är negativa.Mycket få eller inga har varit till barnens fördel.Överläggningen var härmed avslutad.26 § Svar på fråga 1994/95:140 om samarbetetmed FN:s flyktingkommissariatAnf. 116 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för att Sverigeskall fullgöra sina åtaganden enligt 1951 årsflyktingkonvention i fråga om samarbete med FN:sflyktingkommissariat.Jag anser att fullgör sina åtagandenenligt konventionen i detta avseende och har i alltväsentligt ett bra samarbete, som fortlöpandeutvecklas.Ulla tar i sin fråga upp exempel på falldär påstås ha vägrat attsamarbeta med UNHCR. Jag känner inte närmare tilldetaljerna i de fall som redogör för,men jag har fått information om att frågan hardiskuterats mellan ochUNHCR:s representant här i . Jag anseratt detta är en sak för myndigheten att klara ut. Jaghar informerats om att ochUNHCR träffas regelbundet och att samarbetet skerpå ett förtroendefullt sätt.Anf. 117 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Jagvill påminna om att rati-ficerade om flyktingars rättsligaställning. I artikel 35 förbinder vi oss att samarbetamed de organ, bl.a. UNHCR, som skall övervaka attbestämmelserna konvention efterlevs.Vid ett antal tillfällen har -på den punkten skiljer sig våra uppgifter - vägrat attsamarbeta med UNHCR, vilket också har påpekatsav representanter för flyktingkommissariatet iartiklar i dagspressen. Det är förstås inte acceptabelt.Regeringen kan inte krypa undan från sitt ansvar,och det måste ske en fundamental förändring iUtlänningsnämndens inställning tillflyktingkommissariatet.Det är också intressant att statsrådet anser att Sve-rige fullgör sina åtaganden. Jag undrar mot den bak-grunden hur statsrådet tänker förhålla sig till protester och skrivelse tillstatsministern. Dessutom har olika partigrupper, bl.a.statsrådets egen, vädjat om att Utlänningsnämndenskall beakta UNHCR:s bedömningar.Den liberala och demokratiska gruppen anser attdetta är en viktig fråga. Ett land som är medlem ellersom skall bli medlem måste följa kraven på iaktta-gande av de mest fundamentala rättsliga och moralis-ka rättigheterna.Detta är något som händer nu och som ävenmåste åtgärdas . Det är som människor blirutvisade, bl.a. till Serbien.Anf. 118 Statsrådet ():Herr talman! Det finns inte i konventionen någotsom säger att vi har att följa detsom UNHCR menar att vi bör göra. Vi har att göraen bedömning utifrån svensk lagstiftning och tillämp-ningen av denna liksom utifrån andan och meningeni de konventioner som vi har undertecknat. Det är vik-tigt att komma ihåg att det inte finns något bindandeåtagande från vår sida att anse att UNHCR alltid görden rätta tolkningen.Vi har förbehållit oss rätten attgöra tolkningen med utgångspunkt i vår lagstiftning.I 99 fall av 100 stämmer tolkningen väl överens medUNHCR:s tolkning. Emellanåt kan vi göra skildabedömningar. Det är viktigt att komma ihåg att detkan vara så. Det behöver inte innebära att vi för denskull nonchalerar - som din fråga antyder - ellernegligerar UNHCR:s roll. Vi har all anled-ning att slå vakt om den organisationen. Jag villpåstå att är en av de länder som mest följervad UNHCR säger - därför att det är viktigt.Anf. 119 ():Herr talman! Som jag har sagt tidigare delar jaginte riktigt statsrådets uppfattning. Jag tycker att detframgår av de dokument som finns - bl.a. brevenfrån de olika grupperna i - vädjar att skall följa de bedömningarsom UNHCR gör.Juan tog upp ett fall tidigare. Det är ettav de exempel jag har anfört. Jag menar att vi intekan vänta på utredningar. Regeringen måste ta sittansvar. Om det är så att det begås fel kan detta inteöverlåtas åt myndigheterna.Överläggningen var härmed avslutad.27 § Svar på fråga 1994/95:147 om de kurdiskaflyktingarna i EstlandAnf. 120 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vad re-geringen avser att vidta för åtgärder för att förmå denestniska regeringen att frige de kurdiskaflyktingarna och göra en grundlig bedömning avderas skyddsbehov.Vid mötet i lovade denestniska regeringen att skyndsamt överväga bl.a. åter-förening av de splittrade familjerna och möjlighetenför dessa att röra sig fritt. Från svensk och finsk sidautlovades experthjälp för att de estniska myndigheter-na skulle kunna komma till rätta med de problemsom uppstått. Det finns nu från en handläggare redo att bistå esterna istatusbestämning av de asylsökande.Vi har precis fått höra att den estniskaregeringen nu är beredd att ta emot de utländska ex-perterna, som kommer att åka till inom kort.På detta sätt kan vi hjälpa de estniska myndigheternamed att bygga upp ett mottagningssystem ochkomma till rätta med de missförhållanden som nuråder.Anf. 121 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för svaret. Närvi diskuterade denna fråga senast lovade jag att jagskulle återkomma för att följa upp frågan, vilket jagnu gör.Jag menar att det är viktigt att i allalägen utövar påtryckningar så att de fängsladeirakierna i blir frisläppta och att de får engrundlig och seriös utredning.Jag vill i det här sammanhanget dra parallellermed hur regeringen agerade i fråga om informationom . Vid vartenda möjligt ochomöjligt tillfälle i alla sammanhang restes denfrågan. gav det också resultat. Detvore alltså på sin plats med ett liknande agerandemed krav på att de fängslade kurderna från Iraksläpps fria och ges ett humanitärt bemötande.Grundproblemet är att de sitter fängslade utan attkunna söka asyl.Anf. 122 Statsrådet ():Herr talman! Vi har gjort vad vi kan göra i dennasituation. Vi gör det i samverkan med våra finskakollegor på området och den estniska regeringen.Detta görs dessutom så skyndsamt som möjligt. Detär viktigt för oss att agera från humanitärautgångspunkter. Mot den bakgrunden är vi bereddaatt ställa upp med experthjälp och med andra insatseri syfte att få en tillfredsställande ordning.Som jag sade i mitt svar alldeles är vi intealls tillfredsställda med de missförhållanden sområder. Det är mot den bakgrunden vi tycker att det ärviktigt att vi gör de insatser vi kan göra. Vi gör alltvad som står i vår makt att åstadkomma enförändring för dessa människor, men också att hjälpaesterna och den estniska regeringen att skapa ettsystem som i förlängningen gör att de kanunderteckna konventionen.Anf. 123 ():Herr talman! Jag tackar för svaret. Det varungefär en månad sedan jag ställde denna fråga. Jagfår se om jag behöver återkomma om en månad. Jaghoppas att det inte är så.Överläggningen var härmed avslutad. 28 § Svar på fråga 1994/95:152 om högskole-platser för distansstudierAnf. 124 Utbildningsminister ():Herr talman! har frågat migom jag är beredd att pröva ett visst distansutbild-ningsprojekt från en positiv utgångspunkt. Projektetavser en samverkan mellan högskolorna i ,/, /, Mitthögsko-lan, TBV och Utbildningsradion för att skapa utbild-ningsplatser för 1 800 studerande.Under senare år har distansutbildningenutvecklats och intresset för den ökat bland skolor påalla nivåer.Som sannolikt känner tillhar särskilda statliga medelanvisats för utveckling och drift inomdistansutbildningen. En del av dessa medel harhittills fördelats till ett antal universitet ochhögskolor som i nätverksform åtagit sig att, utöversin reguljära distansutbildning, skapa flerutbildningsplatser inom vissa ämnesområden igrundläggande högskoleutbildning.Genom att den tekniska utbildningen skapar nyametoder, ser jag distansutbildningen som en stor po-tential när det gäller att skapa ökade möjligheter tillutbildning.Jag har i annat sammanhang pekat påmöjligheten att vi även i borde skapaförutsättningar för en högskola med ett brettutbildningsutbud som når många människor enligtförebild bl.a. av det brittiska Open University.Jag har med intresse tagit del av det initiativ somtagits av de nämnda högskolorna i syfte att skapaytterligare utbildningsplatser.Flera skolor har anmält sitt engagemang beträf-fande distansutbildning och sitt intresse för attutvidga sin verksamhet på det området.Jag ser alltså positivt på distansutbildningens möj-ligheter som kunskapsförmedlare till stora grupper.Jag vet dessutom att undersökningar visar på godastudieresultat bland dem som genomgått en hel ellerdelar av en utbildning på distans. Inom Utbildnings-departementet bereds frågan om hurdistansutbildningen skall organiseras i framtiden.Min förhoppning är att vi skall kunna haännu fler studerande i denna utbildningsform.Anf. 125 ():Herr talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret påmin fråga. Det är ett svar som på ett sätt kan synasväldigt positivt.