prot · GI0946 · 1994-12-20 00:00:00 — Jag tror attarbetsmarknadsministern missbedömer läget när hantror att de åtgärder som regeringen nu förordar skullelösa så många problem.När det gäller utbildningsverksamheten vill jagbeträffande förhoppningarna om ytterligare 33 000personer i utbildning säga att man inte skall glömmabort att den kategori som vi nu vänder oss till är denminst utbildningsmotiverade. De starkt utbildnings-motiverade är redan i utbildningar på högskolor ochpå andra håll.När det gäller de nya jobben undrar jag om ar-betsmarknadsministern verkligen har gjort avdrag fördet som det nu sägs att arbetsmarknadsministern pla-nerar, nämligen att bortåt 30 000 jobb skall bort inomden offentliga sektorn. Det skall bli intressant att hörahur det blir med den öppna arbetslösheten. Klarar vien nivå om eller lägre ?Anf. 102 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag vill först till sägaatt jag tar till mig av de synpunkter som i sitt inledningsanförande. Jag skall, medden ringa erfarenhet som jag har av att arbeta i riks-dagen, lyssna mycket på riksdagsledamöterna. Jaghoppas också att då har respekt för attjag ägnar något större tid än under min period somkommunalpolitiker åt att resa ute i landet. Det finnsett önskemål att statsråden i större utsträckning skallgöra det. Jag skall så gott det går försöka hinna meddet.Jag övergår så till de frågor som varit uppe. Jagvill säga till att de goda verktyg somden gamla regeringen lämnade efter sig inte fungerarspeciellt bra. De består till att börja med i mycket höggrad av passiva åtgärder, ett slags uppehållande för-svar för att förhindra att människor hamnar i ett soci-albidragsberoende. Däremot har de mycket liten ef-fekt när det gäller att leda in människor i nya, riktigajobb. De fungerar inte heller bra i den meningen att deinte når upp i de volymer som den förra regeringenförutsatte att skulle klara.Jag tycker därför inte att man kan säga att vi i daghar goda verktyg, när en så stor del av människornafaktiskt går öppet arbetslösa eller är föremål för åt-gärder som upplevs som ett uppehållande försvar. Jagkan därför bara delvis instämma i att färdriktningen är den rätta. Det är riktigtså till vida att arbetslösheten inte längre stiger. Densjunker, men alldeles för långsamt för att vi underdenna konjunkturuppgång skall ha en chans att hamnai en acceptabel situation.Elver säger - han säger det inte, men hanmenar det såvitt jag kan förstå - att de minst utbild-ningsmotiverade nu finns bland de arbetslösa, och därför bör vara försiktig med utbildningsåtgär-der. Jag har direkt motsatt uppfattning.När det är massarbetslöshet, som det är i , finns det massor med människor som går arbets-lösa och som inget hellre vill än att komma in i enutbildning som höjer kompetensen och ökar kunnan-det.Anf. 103 () replik:Fru talman! Arbetsmarknadsministern hörde nogfel. Jag menar inte att vi skall vara försiktiga ellerhålla tillbaka ambitionerna att sätta människor i ut-bildning. Men vi skall också vara medvetna om att demest utbildningsbenägna redan är i utbildning, och detär möjligen en något "svårare" grupp som vi har attstimulera till att gå i utbildning.Det är ingen tvekan om att det har funnits godaverktyg. Jag instämmer inte i det om att det har varit passiva saker. Ungdom-spraktiken har varit lyckad. ALU är välgörande i sittsammanhang. Det sämsta förslag som regeringen kommed var förslaget att justera i LAS.Jag sade här och jag upprepar nu att detvar mycket måttliga justeringar som den förra rege-ringen gjorde i LAS. Då kan vän av ordning säga attåterställningen då också är ganska måttlig. Visst ärden det, men psykologiskt har justeringen spelat enväldig roll. Småföretagare tror att lagen om anställ-ningsskydd är svårare än den egentligen är. Därförtror jag att ändringen psykologiskt kommer att varamycket mer negativ än vad som är sakligt motiverat.Jag fick inget svar på frågan om arbetsmark-nadsministern bedömer att arbetslösheten är på vägned, så att man klarar det socialdemokratiska målet attkomma nästa år.Jag vill sluta, fru talman, med att säga att det inteär någon tvekan om att färdriktningen är rätt. Det varden , och . Jaghyser oro för att vi med den nya politik som regering-en har presenterat och fått vänsterns stöd för intekommer att nå upp till de mål som vi säger oss varaöverens om att vilja nå.Jag uppskattar ändå att arbetsmarknadsministernsade sig lyssna till oss parlamentariker och våra in-lägg. Jag uppskattar också hans åsikt att det skullevara förödande om skapade stora konflikter,för då kommer det att vara ännu svårare att komma urden situation vi har än annars skulle vara fallet.Anf. 104 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag vill återigen säga att jag anser attdet med tanke på den mycket höga arbetslöshet vi hari dag finns ett starkt motiv för en arbetslös att gå in ien utbildning. Om det nu vore som , dvs. att motivationen till råga på allt är lågbland de arbetslösa, är det än mer förvånansvärt attden förra regeringen valde att försämra ersättningenför dem som går in i en arbetsmarknadsutbildning.Förhållandet mellan arbetsgivaren och arbetstaga-ren på arbetsmarknaden förändras mellan låg- ochhögkonjunktur. Det är ingen tvekan om att arbetsgiva-rens ställning i förhållande till arbetstagaren har för-stärkts med den mycket höga arbetslöshet vi just nuhar. och jag har säkert hundratals olikaexempel från vår vardag på att det är på det sättet.Att beskriva förbättringen i lagen om anställnings-skydd som en besvärande åtgärd för att öka syssel-sättningen är att överdriva, tycker jag.Jag vill också ta upp frågan om hur låga arbetslös-hetstal vi kommer att nå. Det hänger på några viktigasaker. För det första kommer vi med enbudgetproposition som är mycket stark. Den budget-propositionen måste gå igenom i . Det är detförsta.Det andra är att vi får en avtalsrörelse där manfullt ut nyttjar alla de mycket kraftfulla åtgärder vi harvidtagit under denna höst och som förväntas kommaunder våren.Det tredje - det är inte minst viktigt - är att ocksåvi i parlamentet kan uppleva en situation där allakänner allvaret av den oerhört stora statsskulden,massarbetslösheten och budgetunderskottet, och attalla och envar anstränger sig för att hitta gemensam-ma lösningar.Jag vill sluta med att säga att jag inte alls tar såallvarligt på frågan om akademikerpraktiken, sommånga har tagit upp i sina anföranden. Jag tycker attdet är rätt naturligt att man i ett utskott faktiskt kom-mer fram till lösningar som ser något eljest ut, och attvi diskuterar oss samman och ansluter oss till en så-dan lösning. Jag vill ha mer av uppgörelser där vikommer överens och inte hänger ut varandra i parla-mentet. Det är faktiskt nödvändigt. Det är ett viktigttredje steg för att vi skall lyckas med att bekämpaarbetslösheten.Anf. 105 HANS () replik:Fru talman! Jag skall ta upp några konkreta frågoroch ansluta till vad arbetsmarknadsministern sade omatt lyssna på utskott. Utskottet avvisade häromdagenregeringens förslag om att begränsa rätten att fyll-nadsstämpla efter en period och utreda deltidsarbets-lösheten.Jag noterar att arbetslösheten ökar mycket kraftigtför deltidsarbetslösa när arbetslösheten sjunker gene-rellt. Den har ökat jämförtmed hur det var . Jag skulle vilja hasynpunkter på vad tänker göra åtdet alltmer besvärande deltidsarbetslöshetsproblemet.Enligt AMS prognos kommer deltidsarbetslöshe-ten att fortsätta att öka genom att kommuner fortsätteratt dra ned och genom att de handelsanställdas ar-betsmarknad är svår. Det är en renodlad kvinnofråga.80 % av de deltidsarbetslösa är kvinnor.Jag skulle också vilja fråga om enmansutredning-arna. Jag är mycket positivt inställd till att det görs enutredning om arbetsprövning, dvs. att man mer aktivttittar på arbetsförmåga och arbetsvilja så att den ar-betslöse inte drabbas av passivitet. Vad kan vi förvän-ta oss på det området?Jag antydde från talarstolen att jag är mycket ne-gativ till det nya inslaget arbetsföretag, som ocksåskall utredas. Vilka synpunkter har arbetsmarknads-ministern på arbetsföretag i detta läge?Slutligen skulle jag vilja fråga om situationen ikommunerna. I KI:s prognos förutserman att 36 000 kommunala arbetsplatser försvinnerunder 1994. Prognosen säger att 21 000 försvinner1995, och att 15 000 försvinner 1996. Det finns enserie avtal mellan länsarbetsnämnder och kommuneroch landsting som går ut , juni, september osv.Vad kommer att hända med dessa personer? Såvitt jagförstår går de rakt ut i arbetslöshet. Det är ju heltenkelt uppskjutna uppsägningar vi pratar om.Vi har från motionerat om att manskall garantera att dessa människor inte sägs upp ochpå så sätt undvika att skapa ytterligare arbetslöshet. Vihar också föreslagit att kommunerna helt enkelt skallfå ökat utrymme för att klara sin ekonomi och sittviktiga välfärdsarbete.Jag tar dessa tre frågor i första omgången.Anf. 106 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag skall svara på Hans Anderssonsfrågor. Om jag börjar med frågan om deltidsarbets-lösheten vill jag gärna säga att jag nog gärna hade förändring. Det var därför regeringen föreslog enförändring då det gäller ersättning vid deltidsarbets-löshet.Bakgrunden är följande: De nuvarande reglerna ia-kassesystemet gör faktiskt att arbetsgivarna ocharbetstagarnas organisation över-vältrar ett ansvar på samhället. Det måste vi tillsam-mans hitta en lösning på.Jag tror att vi alla har sett många exempel på dettai vår vardag. Vi ser att det fungerar på det här sättet.Detta problem måste vi försöka lösa.Arbetsgivarna skall inte bara kunna lasta överproblemet på samhället. Det är en lösning. Det kanockså behövas andra lösningar. Jag tänker i förstahand på att det skall finnas ett bättre skydd för alla de,framför allt kvinnor, som är deltidsarbetslösa. Deskall få en chans att gå upp på heltid när arbetsgivarenökar sysselsättningen. De skall erbjudas denna möj-lighet. Det sker inte alltid i dag.Det krävs en kombination av piska och morot föratt man skall komma till rätta med det här. Det finnsuppenbara brister i det nuvarande systemet. Demhoppas jag att vi tillsammans skall kunna åtgärda pånågot sätt. Jag anser också att reglerna i fråga om a-kassan skall utredas.Frågan om mobiliseringen av de arbetslösa är oer-hört viktig. Det är oerhört viktigt med en sådan mobi-lisering dels för att öka tillväxten, dels för att förhind-ra en utslagning. Jag hoppas att vi snart skall kunnaåterkomma med förslag om hur detta skall gå till.Tanken med arbetsföretag är att marginaleffekter-na av att anställa folk skall minska. För närvarandeutreds detta förslag. Jag tycker att det i det nuvarandekonjunkturläget är intressant att pröva alla möjligaåtgärder för att öka sysselsättningen. Jag hade natur-ligtvis inte tillsatt en utredning om jag redan frånbörjan hade bestämt mig för att inte göra det. Dettagjorde jag för att jag ville undersöka alla möjligheternär det gäller att öka sysselsättningen. Arbetsföreta-gen är en möjlighet som vi bör titta ordentligt på.I de flesta kommuner har vi lyckligtvis fått heltnya majoriteter. De är beredda att ta ett ansvar på etthelt annat sätt än man gjorde tidigare. För att kommu-nerna skall kunna klara välfärden höjs skatterna.Därmed ökar också sysselsättningen.Vi kan framför allt se till att tillväxten är hög.Tillväxten leder till ökade skatteinkomster för kom-munerna.Anf. 107 HANS () replik:Fru talman! Jag hoppas att vi skall hitta lösningarpå problemen för de deltidsarbetslösa. Regeringensförslag tyckte jag inte var så bra. Det var ensidigtriktat mot de arbetslösa.Det skall bli intressant att se utredningen om enarbetsprövning. Jag är fortfarande utomordentligttveksam till förslaget om arbetsföretag, men man skallju pröva allt för att se vad man kan få ut av det.När det gäller kommunerna räcker det nog intemed goda kommunalpolitiker och höjningar av skat-terna. Det handlar om statsbidragen. Prognosen ärmycket tydlig vad gäller , och . Det blirytterligare neddragningar av personal och1996. Vi från finner detta helt oaccep-tabelt. Jag hänvisar till vår reservation i detta avseen-de.Det som arbetsmarknadsministern nämnde omavtalsrörelsen tror jag är viktigt. På samma sätt gällerdet den parlamentariska behandlingen av den kom-mande budgetpropositionen. Det är orimligt att ex-portindustrin har så stora s.k. gratiseffekter av valu-tadeprecieringen. Det uppstår mycket stora extravins-ter som löntagarnas köpkraft ytterligareförsämras.Jag tror att det är helt nödvändigt att komma medett politiskt förslag om vinstdispositioner. användas till investeringar och kompetenshöjan-de insatser. Jag ser fram emot sådana förslag. Jagskulle vilja fråga arbetsmarknadsministern om detfinns sådana tankar. Detta förslag ingår i en rättvisfördelningspolitik, som jag tror måste vara grundennär det gäller att sanera statsfinanserna. Det här skulleockså skapa jobb, höja kompetensen och därmedproduktiviteten och konkurrenskraften för det svenskanäringslivet.Vänsterpartiet brukar säga att man skall satsa pånäringslivet, att man skall skapa jobb där och att manskall höja produktiviteten. För att man skall klarasysselsättningen måste man dock se till att ocksåkommunerna har resurser som gör att de kan garante-ra den sysselsättning som är så oändligt viktig ochvärdefull för väldfärden, barnen, de äldre och de sju-ka.I detta sammanhang tycker jag att det saknasmånga uttalanden och strategibeskrivningar från re-geringens sida. Vi kommer att återkomma. Det kan nivara säkra på. Tänk mycket noga på det som jag nuhar sagt, om ni hoppas på en lugn avtalsrörelse och påatt kunna få igenom er politik i !Anf. 108 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Det finns två frågor som jag villkommentera.Den första handlar om kommunernas situation.Jag vill återigen understryka att de majoriteter somfinns i de flesta kommuner faktiskt tar ett stort ansvarför sina anställda. Den tillväxt som kommer igångkommer snabbt att leda till ökade krav och inkomsterför kommunerna.Jag är alltså något mer optimistisk när det gällersysselsättningen ute i primärkommunerna än vadHans Andersson är. Det är jag naturligtvis också medtanke på den bakgrund som jag själv har. Jag har levt iden kommunala världen under en mycket . Jagvet hur starka samband det finns mellan tillväxten ochkommunernas förutsättningar att klara sin ekonomi.Det som har pressat kommunerna under de senasteåren är framför allt den ekonomiska tillbakagången.När den vänder, och det blir en ekonomisk tillväxt,ändras också förutsättningarna för kommunerna.När det gäller den andra frågan vill jag om möjligtvara ännu tydligare. problem innebär inte attriskkapitalet skall beskattas mer. De vinster som nugenereras i näringslivet behövs för att skapa nya jobb.Det är naturligtvis viktigt att se till att vi också får enlönerörelse som inte ökar klyftorna mellan hemma-marknadsindustrin och exportindustrin. Fackföre-ningsrörelsen brukar ta ett oerhört tungt ansvar för attåstadkomma en lösning. Jag är övertygad om att fack-föreningsrörelsen även den här gången kommer att tadet ansvaret.Anf. 109 () replik:Fru talman! I ett tidigare replikskifte sade arbets-marknadsministern att arbetsmarknadspolitiken ochsysselsättningen är allas ansvar, både regeringens ochriksdagens. Det är korrekt. Men det kunde socialde-mokraterna också ha sagt under den tidigare mandat-perioden.Problemet är att man säger detta . be-mötte man förslag som syftade till att arbetslöshetenskulle minska med nonchalans och likgiltighet.Arbetsmarknadsministern säger att den tidigareregeringen har låtit arbetslösheten stiga. Det är en klarinsinuation. Han ifrågasätter den tidigare regeringensambition att människor skulle ha sysselsättning ocharbete. Med sådana uttryck tror jag att det blir svårtatt få till stånd en konstruktiv dialog.Anders sade tidigare att vi får starktbeskurna möjligheter att lösa problemet med arbets-lösheten om statsskulden fortsätter att växa. Min slut-sats är också att det handlar om att försvara välfärden.Det var precis detta argument som den tidigare rege-ringen hade när man lade fram sina förslag för attsanera statens finanser. De dåliga finanserna hade dentidigare socialdemokratiska regeringen orsakat. Under80-talet fanns budgetkriser, industrikriser och bank-kriser.Det är bra att man nu vill att alla skall känna an-svar, men det är nog bra om man också försöker er-känna att ambitionen att få ner arbetslösheten finnshos alla partier. Det kanske finns olika sätt att se påhur man skall nå dit. Men ifrågasätt inte ambitionen!Jag har några frågor till . Denförsta har ställts ett antal gånger till socialdemokra-terna. Hur kan högre beskattning ge fler arbeten? Denekvationen går inte ihop.I det tidigare replikskiftet hörde jag att AndersSundström tyckte att det var bra att kommunernahöjer skatten. Det går tvärs emot vad har sagt. Det går också tvärs emot vad LOfaktiskt har sagt i en rapport, nämligen att högreskatter krymper hushållens marginaler. Det är inte braför vare sig välfärden eller sysselsättningen.Frågan är alltså: Hur kan högre skatter ge fler ar-beten?Sedan vill jag ställa en andra fråga. Det finns enLO-rapport om att den satsning vi diskuterar ger60 000 nya sysselsättningstillfällen, alltså en halveringjämfört med Socialdemokraternas löften om 120 000sysselsättningstillfällen. Har LO fel i sina beräkning-ar? Hur många arbetstillfällen kommer att bli resulta-tet av regeringens politik? Jag har ställt den frågantidigare.Anf. 110 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag vill påminna kammarens ledamö-ter om att i sitt inlägg, när har beskrevvårt förslag till en ny inriktning av arbetsmarknads-politiken kallade den för en kosmetisk förändring.Väg in det i sammanhanget nu när kriti-serar i stort sett allt vad vi har gjort. fårlov att bestämma sig: Är det, i linje med vad DanEricsson hävdade tidigare, fråga om en kosmetiskförändring, eller är det fråga om dramatiska skillna-der? Det vore intressant att få veta det.Sedan vill jag säga något litet mera allvarligt. So-cialdemokratin och arbetarrörelsen har haft ett stort inflytande i det här landet. Jagtror nog att man kan säga att socialdemokratin ocharbetarrörelsen alltid har tagit ett väldigt stort ansvarför vårt land. Det är litet konstigt att höra påstå någonting annat. I nästan varje kommun, inästan varje landsting, i det här parlamentet och utepå arbetsmarknaden finns arbetarrörelsen starkt före-trädd, och den har varit med om att omvandla det härlandet. Jag tror därför att det är väldigt svårt att hittaen politisk kraft som har tagit lika mycket ansvarunder så lång tid.Sedan till frågan om skatterna och möjligheten attskapa fler jobb. Hushållen fungerar inte konstigare ännågonting annat. De svenska hushållen är beroende avett fungerande välfärdssystem, att pensionen faller ut,att sjukförsäkringen faller ut, att arbetslöshetsersätt-ningen faller ut och att äldreomsorg och barnomsorgfungerar. Om välfärdssystemet drivs med ett stortunderskott är det naturligt att hushållen känner osä-kerhet och otrygghet, ökar sitt sparande och minskarsin konsumtion. Det är vad som har hänt i Sverige.Om man bara sänker skatter och höjer bi-drag, som har förespråkat, kommer jobbatt försvinna i det svenska näringslivet. Så är det, iSverige och på alla andra ställen ute i världen. Så detfinns faktiskt ett samband mellan hur statens finanserfungerar och hur många jobb som finns.Anf. 111 () replik:Fru talman! vill inte svara påmina frågor. Jag vill därför återigen ställa min andrafråga, om det nu går att få något besked. Hur mångaarbetstillfällen kommer att bli resultatet av regering-ens politik? Finns det någon uppskattning av densaken? Har LO rätt i sin rapport, är det regeringenstidigare siffror som stämmer, eller har något nytt, dagsaktuellt besked att ge?Det allvarliga med regeringens politik är just attden skadar de grundläggande förutsättningarna för attfå människor i arbete. Det handlar om synen på före-tagande, t.ex. att man nu lägger ökade skatter på ar-betskraften. Det är det som gör det svårare att få fler iarbete. De tidigare beslutade förändringarna i arbets-rätten, som gör det svårare för småföretagare att an-ställa fler, är ett annat exempel. Precis som AndersSundström sade i sitt inlägg, så minskar kon-sumtionsutrymmet när man ökar skatterna, och efter-frågan kommer då att minska. Detta blir en felaktigsignal, och det blir en felaktig spiral.I förhållande till hur arbetsmarknaden skadas i ochmed grundläggande punkter i regeringens ekonomiskapolitik, är de förslag till arbetsmarknadspolitiskaåtgärder som ligger på bord relativtkosmetiska. Det är ju också så att man nu faktiskt drarner antalet platser, att man minskar volymen. Dettycker jag är uppseendeväckande av en socialdemo-kratisk regering i det arbetsmarknadsläge som vi nubefinner oss i.Anf. 112 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! frågar hur många jobbsom den ekonomisk-politiska propositionen ger. En-ligt den bedömning som vi har gjort och som redovi-sas i propositionen blir det i det här fallet fråga omrunt 30 000 utbildningsplatser och 50 000 investe-ringsjobb.Men egentligen sätts inte betyget här i , utan betyget sätts när mandatperioden har löpt ut.Då får vi se vad vi har åstadkommit. Då prövas vi motväljarnas förväntningar. Det enda vi säkert vet är attflera hundra tusen jobb försvann under den förramandatperioden. Det vet vi, och det var det väljarnahade att ta ställning till. Vi lever inte i någon sovjetiskplanekonomi, där vi kan ange hur många jobb denekonomiska politiken skapar - , , om treveckor eller om tre månader.En socialdemokratisk regering kommer att få ståtill svars, , eftersom folk förutsätter atten socialdemokratisk regering klarar både arbetslöshe-ten och statsbudgeten. kan vara heltövertygad om att medborgarna kommer att granskaoss i det avseendet. kommer att kunnaligga i lä i det fallet, eftersom det är socialdemokratinsom folket har ställt sitt förtroende till.Anf. 113 () replik:Fru talman! Jag tror att har engenuin oro för statsskuldens utveckling och likaså försvårigheterna att skapa arbetstillfällen på arbetsmark-naden. Jag ifrågasätter inte hans ambitioner, och jagförväntar mig inte heller att han skall ifrågasätta minapå någon av de här punkterna.Det finns, som sade i början avsitt anförande, en risk för att en växande statsskuldkan knuffa ut välfärden och därmed jobben.Just därför är det så oändligt viktigt att vi tar vara påde möjligheter som högkonjunkturen nu ger och läg-ger en stabil grund för fortsatt tillväxt och riktiga jobbi näringslivet.Det är bara det att regeringens politik inte ger detresultatet. Vi har fått höra att har publicerats. I eftermiddagsekot sades detatt rapporten ger regeringens politik en svidande kri-tik. halkar efter, förtroendet för regeringenspolitik brister, konsumtionen kommer att bli lägre änplanerat, etc. Ekots sammanfattning var att gerGöran ekonomiska politik bakläxa.Det är inte av skadeglädje jag säger det här. Jagsäger det därför att jag blir djupt bekymrad. Detta ärvad vi har sagt här i kammaren. Regering-ens politik leder fel. Den löser inte problem,den löser inte de ekonomiska problemen och därföricke heller problemen på arbetsmarknaden. Det krävsen helt annan politik.Arbetsmarknadspolitiken har under de senaste de-cennierna fått bära en växande börda, orsakad av en igrunden felaktig inriktning på den ekonomiska politi-ken. Inflationspolitiken gjorde att pro-blemen på arbetsmarknaden formligen exploderade.Tillväxten av nya jobb i svenska företag kom inte iSverige utan utomlands, och attraktionskraftpå utländska investeringar minskade.Där har vi grundproblemen. Vi löser inte de pro-blemen, , med ökade skatter ochökad reglering, genom att gå tillbaka till den politiksom har skapat problemen.Anders föreslår inga åtgärder mot ar-betslösheten. föreslår enbart åtgär-der som något skall mildra effekterna för de männi-skor som slås ut. Detta är icke någon aktiv arbets-marknadspolitik.Anf. 114 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Låt mig börja med förtroendet förSverige. Kom ihåg att den statsbudget som vi jobbarefter är formad av och några till ikammaren.