prot · GH0988 · 1994-04-14 00:00:00 — I en grundlag vill man gärna hahuvudprinciperna, och de skall vara så giltiga sommöjligt. Men vi har ju gång på gång tvingats attkonstatera att det är mycket få rättigheter som kanvara absoluta i ordets egentliga mening. Om vitittar på vår egen rättighetsförklaring är det väl istort sett bara förbudet mot dödsstraff som ärabsolut.Vad beror då detta på? Det beror på att den enesrättigheter gärna inkräktar på den andres. Det finnsgemensamma samhälleliga önskemål som måstekunna tillgodoses, ibland t.o.m. på den enskildesbekostnad. Det gör att vi måste få en serie olikalegala regler i vårt rättssystem som kopplar påvarandra. Det anges ju också i vår grundlag attflertalet av våra rättigheter på olika sätt kaninskränkas genom vanlig lag, och det är naturligtvisnödvändigt. Men det varnas också för att man inteskall gå för långt.Det gäller ju också de saker som får ett förstärktskydd i regeringsformen, t.ex. äganderätten. Detfinns ju ingen som i sin vildaste fantasi kan inbillasig att äganderätten kan vara absolut. Jo, det har juförekommit, men vid närmare eftertanke inser manatt den måste kunna begränsas på olika sätt.Samhället måste alltid ha möjlighet till ett visstskatteuttag. Skatterna är naturligtvis eninskränkning av äganderätten.Det gäller att föra ett någorlunda vettigtoch förnuftigt resonemang om vad som skall finnasi grundlagen, vad som är meningsfullt att ha meddär och vad som måste överlämnas åt annanlagstiftning.Ett beslut som av en del anses vara epokgörande äratt vi nu förordar inkorporeringen avEuropakonventionen med svensk rätt. Det är intesärskilt epokgörande. Vi kan gott göra det, och jaghar varit med på det. Men jag har vid tidigaretillfällen när vi har diskuterat detta i kammaren sagtatt det finns så många överdrivna föreställningarom stringens, skärpa och rättighetsskydd iEuropakonventionen, framför allt hos dem sombara har läst referat och inte konventionen somsådan.Europakonventionen drabbas ju av precis sammaplåga som vi har gjort i vårt rättighetskapitel, dvs.man proklamerar rättigheter som man sedan måstemedge skall inskränkas. För en gångs skull skall jagläsa en artikel ur bara för atträttfärdiga mina tidigare uttalanden i den härfrågan. I artikel 2 står det t.ex.: Den som lagligenbefinner sig på en stats område äger rätt att där frittröra sig och att fritt välja bosättningsort. ägerfrihet att lämna vilket som helst land, inbegripet sitteget.Det låter ju bra, men sedan kommer det i mom. 3:Utövandet av dessa rättigheter får inte underkastasandra inskränkningar än sådana som är angivna ilag och i ett demokratiskt samhälle nödvändigamed hänsyn till statens säkerhet och den allmännasäkerheten för upprätthållande av den allmännaordningen och förhindrande av brott, förhälsovården samt för skyddandet av sedligheteneller av annans fri- och rättigheter.I mom. 4 står det: De rättigheter som angivits imom. 1 må inom bestämda områden tillika bliföremål för inskränkningar, angivna i lag, vilka äroberättigade med hänsyn till det allmännas intresse iett demokratiskt samhälle.Detta är alltså karaktären hosEuropakonventionen. De flesta internationellakonventioner ser ut på det här sättet. Det hindrarju inte att en konvention som den här ger uttryckför viktiga principer inledningsvis i varje paragraf.Vid vår genomgång i Fri- och rättighetskommitténhar vi kunnat konstatera att den svenskalagstiftningen får anses motsvara de krav som finnsi . Det behöver alltså inteuppstå någon motsättning mellanEuropakonventionens krav och den lagstiftningsom vi har i . Den är vi, efter vad jag kanförstå, villiga att upprätthålla.Det är klart att det kan införas ytterligare ettosäkerhetsmoment genom att vi inkorporerarEuropakonventionen, nämligen att det fortlöpandeförändrade innehållet i Europakonventionenbestäms genom utslag i . Det ärdärför vi har drabbats av fällande domar iEuropadomstolen. När konventionen en gångantogs i var det ingen som trodde att viskulle komma på kant med konventionen ellerdomstolen. Det är den praxis som domstolen sedanhar kommit att tillämpa när det gäller synen påkraven på domstolsavgörande i förvaltningsfrågoroch ett par andra frågeområden som har gjort att viblivit fällda. Sedan har vi skyndat oss att rätta ossefter detta.Det blir alltså bra att få in iden svenska lagstiftningen. Någon stor revolutionär det absolut inte. Vi skall inte överdriva detta.Sedan fanns det en del kontroverser underutredningsarbetet. Det återspeglas också litetgrand i betänkandet. En av dessa motsättningargäller frågan om en författningsdomstol. Den harvarit uppe till diskussion tidigare. Jaghar sagt att en viktig invändning mot enförfattningsdomstol är att jag är övertygad om attden skulle få utomordentligt litet att göra. Jag troratt den invändningen står sig fortfarande. Jagtycker att det är rätt överflödigt att tillsätta ett nyttdomstolsorgan med hög status osv. för ärenden somskulle kunna dyka upp kanske vartannat eller varttredje år.En författningsdomstol kommer vidareoundvikligen i konflikt med lagprövningsrätten,som redan är inskriven i vår författning. Man kaninte ha bådadera. Antingen får man ha enförfattningsdomstol eller en lagprövningsrätt. Jagtycker att lagprövningsrätten är en bra metod,eftersom den lägger ansvar på alla domstolar ochmyndigheter att hålla ögonen öppna inför omnågon lagstiftning har tillkommit i obehörigordning eller strider mot högre rätt.Dessutom har man författningsdomstolarhuvudsakligen i större stater, dels i mera ''orediga''stater, dels i federationer. I sådana stater kan enförfattningsdomstol få en hel del arbetsuppgifter,men någon sådan domstol finns inte i , iNorge, i och i . Jag tror att enförfattningsdomstol skulle få utomordentligt litetatt göra.Jag tycker vidare rent allmänt -- men därvidlaghåller jag nu på att bli överkörd av verkligheten --att det viktigaste är att lagstiftningen i sig är distinktoch klar. De lagar som passerar det här huset skallkunna tillämpas, och om man upptäcker att de ärsvåra att tillämpa och att det kan uppstå tvivel omvad de egentligen innebär, skall det tas initiativ idetta hus för att förändra dem.Jag ser det alltså inte som ett idealtillstånd att vi fårett lagstiftningskomplex som undan för undan blirallt otydligare och att vi överlåter till domstolarnaatt bestämma det reella innehållet i lagarna. Såskall det enligt min uppfattning inte vara, utan detär lagstiftarens skyldighet att se till att man har enfräsch, klar och tillämpbar lagstiftning.Lagprövningsrätten skall finnas som en sista garantimot felaktigheter.Men jag erkänner gärna, och där har en poäng, att vi nu glider in i ettsystem med en i varje fall delvis annan tradition. Vihar gjort det redan i och med att vi har gått med iEuroparådet och har antagit Europakonventionen.Vi accepterar därmed som ettslags författningsdomstol, och detsamma gällerbeträffande . Detta är i och för siginte en utveckling som jag applåderar, men jaginser att den är nödvändig.Internationella och övernationellaöverenskommelser har, på grund avomständigheter som vi som har varit politisktverksamma är väl medvetna om och harerfarenheter av, oftast oklara texter, för att kunnavinna en uppslutning från en majoritet, och iefterhand låter man en domstol preciserainnehållet. Jag anser principiellt inte att detta ärnågon bra metod.Vi för in allemansrätten i grundlagen, och det harjag ingenting emot, men jag har varit litet änslig närjag har hört utläggningarna om vad som kan tänkasbli följden av detta. Denna ängslan kommer tilluttryck i ett kort särskilt yttrande som jag ochIngela , representant vidjusteringen av betänkandet, har fogat tillbetänkandet. Vi framhåller där, på s. 60:''Allemansrätten är en stor tillgång. Enförutsättning för att den skall behålla sitt värde äratt markområden utnyttjas på ett hänsynsfullt sätt.Särskild vaksamhet måste därför råda mot ettsådant kommersiellt utnyttjande av allemansrättenatt naturen tar skada. ''De här raderna är betingade av den erfarenhet somvi börjar få av att allemansrätten i värsta fall kan blisin egen fiende genom att den utnyttjas till den gradoch på ett sådant sätt att den till slut inte får någotvärde. Jag uppfattar inte grundlagsregleringen avallemansrätten så, att vi inte skullekunna vidta lagstiftningsåtgärder för att tryggaallemansrätten mot felaktigt utnyttjande.Fru talman! Detta var några reflexioner från minsida, delvis betingade av att jag gärna vill bibehållaen kontinuitet i förhållande till vad jag harsagt här i kammaren i dessa frågor. Jag yrkar bifalltill utskottets hemställan.Anf. 18 () replik:Fru talman! Jag tycker att applåder för detta beslut är välgörande,och jag kan i stor utsträckning instämma i dem. Detär inte fråga om någon stor revolution.Jag uppskattar också att markeradebehovet av en distinkt och klar lagstiftning. Dettabehov är ett skäl till att vi har känt tveksamhet införskrivningarna om äganderätten. I den hittillsgällande lagtexten stadgas att varje medborgareskall ha rätt till ersättning när egendomen tas ianspråk. I den nya formuleringen har man anslutittill den europeiska traditionen och föreskriver attersättning skall utbetalas när det krävs för atttillgodose angelägna allmänna intressen. Fråganvad som är ett angeläget allmänt intresse kommerfr.o.m. nu i högre grad att bedömas av jurister idomstolar när det uppstår konflikter mellan vanliglag och grundlag.Jag vill bara fråga , som borde hafunderat på detta: Hur skall man egentligendefiniera vad som är ett angeläget allmänt intresse?Vem borde fatta beslut om vad som är ett angelägetallmänt intresse?Anf. 19 Tredje vice talman () replik:Fru talman! fråga illustrerarsvårigheten över huvud taget med bestämmelser avdetta slag. Vad som kommer att vara av ett allmäntintresse i relation till denna paragraf kommerliksom i allra högsta grad att anges i vanliglag. Det kommer vi inte ifrån, hur vi än vänder ochvrider oss.Vi har i denna paragraf höjt ribban för skyddet aväganderätten, men det innebär, som jag sade redani mitt inledningsanförande, inte att vi har införtnågot slags absolut skydd för äganderätten. Vimåste kunna vidareutveckla samhället med olikamedel, genom insatser från enskilda men också frånsamhällets sida.Anf. 20 () replik:Fru talman! Jag har ändå uppfattat att BertilFiskesjö är relativt nöjd med uttryckssättet''angelägna allmänna intressen''.Anf. 21 Tredje vice talman () replik:Fru talman! Jag har ju gått med på de härskrivningarna, och jag vill ogärna kritisera migsjälv. Jag får väl därför besvara frågamed att jag är nöjd med denna formulering.Anf. 22 (nyd):Fru talman! I hopp om att det inte skall uppfattassom en nonchalans mot kammaren eller mot dettaviktiga ärende vill jag säga, att jag har begärt ordetbara för att yrka bifall till reservationerna nr 1, nr2, nr 3 och nr 7 vid konstitutionsutskottetsbetänkande nr 24.Anf. 23 (m):Fru talman! Från moderat sida vill vi gärna säga attvi är mycket glada och tacksamma över att vi harkommit så långt att vi nu står inför en inkorporeringav med svensk rätt.Sverige signerade konventionen 1950. Viratificerade den -- parlamentet antog den -- 1952.Dock inkorporerades den inte med svensk gällanderätt.Man kan undra vad det är för skillnad mellan eninkorporering och en ratificering. I princip är denstora skillnaden den, att man direkt vid allmändomstol kan stödja sig på och åberopakonventionstexten om den är inkorporerad medsvensk rätt, vilket föreslås ske genom en särskildlag, i stället för att gå omvägen viaEuropadomstolen. Det är en stor vinst att vi iSverige segdragna diskussioner nu harkommit så långt att vi, låt vara med kompromisseni botten, ändå kan föreslå att inkorporerakonventionen med den svenska rättsordningen.Jag vill kort redogöra för kammaren vadkonventionen består av. Den består av eninledande förklaring och 66 artiklar. Samtligaartiklar utom den första är fördelade på femavdelningar.Den första avdelningen innehåller t.ex. materiellabestämmelser om rättigheter och friheter, rätten tillliv, förbud mot tortyr samt omänsklig ochförnedrande behandling och bestraffning, förbudmot slaveri, träldom och tvångsarbete, rätten tillfrihet och personlig säkerhet, rätten tilldomstolsprövning och garantier idomstolsförfarandet, förbud mot att döma till straffutan stöd i lag, förbud mot retroaktiva straffdomar,rätten till skydd för privat- och familjeliv, hem ochkorrespondens, rätten till tankefrihet,samvetsfrihet och religionsfrihet, rätten tillyttrandefrihet, rätten till församlings- ochföreningsfrihet, rätten att ingå äktenskap och bildafamilj, rätten att föra talan vid inhemsk myndighetom kränkningar av fri- och rättigheter samt förbudmot diskriminering.Det finns också under denna avdelningbestämmelser om möjlighet för staterna att i vissasituationer göra inskränkningar i rättigheterna.De flesta för att inte säga alla av dessa rättigheterfinns i och för sig reglerade i svensk lag ochgrundlag. Genom att vi har anslutit oss tillkonventionen och inarbetar den erkänner viockså oförytterliga, okränkbara fri- ochrättighetsprinciper. Jag tycker att det inte minstfrån moderat synpunkt är en utomordentligt viktigomständighet.Avdelning två innehåller bestämmelser omupprättandet av en europeisk kommission och eneuropeisk domstol. Hur kommissionen skall varasammansatt och fungera regleras i avdelning tre. Iavdelning fyra regleras hur domstolen skall verka.Det finns till konventionen tio tilläggsprotokoll. Debehandlar materiella frågor såsom t.ex. skyddet föräganderätten och dödsstraffets avskaffande ifredstid, processuella spörsmål och spörsmål omförfarandet hos konventionsorganen.Sverige har godkänt och ratificerat samtligatilläggsprotokoll utom protokoll nr 9 som rörenskilda klagandes rätt att hänskjuta domstolsmålför prövning till . Denavvaktande hållning som faktiskt intar isällskap med flera andra stater hör samman medden mer övergripande reformdiskussion rörandekonventionsorganen som pågår inom Europarådet.Fru talman! I och med att förslaget ominkorporering nu ligger på bord får vi enny bestämmelse i vår regeringsform somföreskriver att lag eller annan föreskrift inte fårmeddelas i strid med åtaganden på grundav konventionen. Vi får en inskriven rätt tillersättning vid expropriation eller annat sådantförfogande. Det föreslås en närmare preciseringockså av det egendomsskydd somEuropakonventionen anger.Vi får ett förbehåll för allemansrätten -- det hartidigare berörts i debatten. I regeringsformen försvidare in ett skydd för närings- och yrkesfriheten.Man skriver in att alla barn som omfattas av denallmänna skolplikten får rätt att kostnadsfrittkomma i åtnjutande av grundläggande utbildning iallmän skola. Det allmänna skall svara för att detfinns högre utbildning.Vi är som jag sade från moderat håll nu glada överatt vi står inför denna inkorporering. Jag tror att jagvågar påstå att initiativet till att inarbetaEuropakonventionen i den svenska rättsordningennog inte hade tagits utan en moderatledd regeringoch utan en moderat statsminister. Man har haft chansen att inarbetakonventionen. Många andra stater gjorde det förlänge sedan, men vi har avvaktat med det. Jag villinte påstå att socialdemokratiska regeringar harvarit särskilt angelägna om att inkorporerakonventionen i den svenska rättsordningen.Jag konstaterar slutligen, fru talman, att fortsattaerfarenheter får visa om och hur vi kan leva upp tillEuropakonventionens krav. Vi har ju fällts i någrauppmärksammade domstolsutslag. Erfarenheternafår visa om det finns behov av framtidaförändringar i vårt svenska regelverk för attanpassa det bättre till konventionen än vad dennakompromissuppgörelse ger vid handen.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutKU24 Inkorporering av ochandra fri- och rättighetsfrågorMom. 1 och 2 (inkorporering avEuropakonventionen m.m.)1. utskottet2. 1 (nyd)Votering:276 för utskottet17 för res. 156 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:118 s, 72 m, 27 fp, 25 c, 23 kds, 9 v, 2 -För res. 1:17 nydFrånvarande:20 s, 8 m, 6 fp, 6 c, 3 kds, 6 nyd, 5 v, 2 -Mom. 3 (egendomsskyddet)1. utskottet2. 2 (nyd)3. men. i motsvarande del (v)Förberedande votering:31 för res. 212 för men.251 avstod55 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:267 för utskottet17 för res. 211 avstod54 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:117 s, 73 m, 26 fp, 25 c, 23 kds, 1 v, 2 -För res. 2:17 nydAvstod:2 s, 1 fp, 8 vFrånvarande:19 s, 7 m, 6 fp, 6 c, 3 kds, 6 nyd, 5 v, 2 -Mom. 4 (allemansrätten)1. utskottet2. 3 (nyd)Votering:277 för utskottet16 för res. 31 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:119 s, 72 m, 27 fp, 25 c, 23 kds, 9 v, 2 -För res. 3:16 nydAvstod:1 mFrånvarande:19 s, 7 m, 6 fp, 6 c, 3 kds, 7 nyd, 5 v, 2 -Mom. 5 (närings- och yrkesfriheten)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Kammaren biföll utskottets hemställan medacklamation.mom. 8 (fastighetsrättslig reglering avrenskötselrätten)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Kammaren biföll utskottets hemställan medacklamation.Mom. 9 (samernas rätt till renskötsel m.m.)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:277 för utskottet12 för men.6 avstod54 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:118 s, 73 m, 26 fp, 25 c, 21 kds, 13 nyd, 1 -För men. :1 nyd, 10 v, 1 -Avstod:1 fp, 2 kds, 3 nydFrånvarande:20 s, 7 m, 6 fp, 6 c, 3 kds, 6 nyd, 4 v, 2 -Mom. 11 (fackliga rättigheter)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:284 för utskottet11 för men.54 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:118 s, 73 m, 27 fp, 25 c, 23 kds, 17 nyd, 1 -För men. :1 s, 9 v, 1 -Frånvarande:19 s, 7 m, 6 fp, 6 c, 3 kds, 6 nyd, 5 v, 2 -Mom. 13 (frågan om författningsdomstol)1. utskottet2. 6 (kds)Votering:255 för utskottet22 för res. 617 avstod55 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:118 s, 73 m, 26 fp, 24 c, 1 kds, 1 nyd, 10 v, 2 -För res. 6:22 kdsAvstod:1 s, 1 fp, 15 nydFrånvarande:19 s, 7 m, 6 fp, 7 c, 3 kds, 7 nyd, 4 v, 2 -Mom. 14 (lagprövningsrätten)1. utskottet2. 7 (nyd)Votering:279 för utskottet17 för res. 753 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:119 s, 73 m, 27 fp, 25 c, 23 kds, 10 v, 2 -För res. 7:17 nydFrånvarande:19 s, 7 m, 6 fp, 6 c, 3 kds, 6 nyd, 4 v, 2 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Meddelande om information från regerigenTalmannen meddelade att kulturminister () skulle lämna information omflyktingpolitiken omkring efter det atttrafikutskottets betänkande TU24 behandlats ochavgjorts.4 § Finansiering av vissa väginvesteringar iStockholms län m.m.Föredrogstrafikutskottets betänkande1993/94:TU24 Finansiering av vissaväginvesteringar i m.m. (prop.1993/94:86).Anf. 24 (nyd):Fru talman! Ny demokrati anser att detföreliggande betänkandet inte kan ligga till grundför ett ställningstagande från sida. Denekonomiska grundbult som vägavgifter utgör förbetänkandet bör avvisas som finansieringskälla.Ny demokrati anser att det är en medborgerligrättighet att man kan åka in till städer ochsamhällen utan att behöva erläggga biltullar vidinfarterna.Genom biltullar dräneras stockholmarna på pengarsom dessa så väl behöver till sin dagligakonsumtion. Biltullar minskar vidare tillväxten isamhället i det längre perspektivet, anser vi. Vianser dessutom, herr talman, att vägtullar urfördelningspolitisk synpunkt framstår somsynnerligen förkastliga, eftersom de träffar blintoch utan hänsyn till de förhållanden under vilkenbilfärden företas. Handikappade, arbetslösa,lågavlönade -- alla drabbas av biltullar, hurangelägna deras aktuella ärenden in till staden änär.Biltullar för bilister i och omkring våra stora städerinnebär en orättvisa från fördelningspolitisksynpunkt.Det är inte heller bra om införande av vägtullar iStockholm och får en spridningseffektsom innebär att andra kommuner anmäler intresseför denna nya skattekälla. Man riskerar enutveckling som innebär att man blirtvungen att betala vägtull på en mängd platser i vårtland.Bilismen är redan nu tillräckligt högt beskattad. Enytterligare beskattning i form av vägtullar kan få ennegativ inverkan på sysselsättningen inom densvenska bilindustrin till följd av minskad försäljningav nya bilar.Med Dennispaketet vill man lösa 2000-taletstrafikproblem med 1950-talets tankesätt. Närpaketet är utbyggt finns de avgasutsläppoch miljöförstörande bilar vilka som bekant är enav orsakerna till att man bygger Dennispaketet.Jag anser att de miljöproblem som bilismenförorsakar bör angripas på ett annat sätt än genomökade skatter och andra pålagor. Vi anser attbiltullar är ett mycket krångligt och administrativtsett dyrbart system, som bl.a. förutsättertullstationer och övervakare. Man kan bara peka pådet uppbördsproblem som uppkommer om bilenhar stulits och alltså framförs av någon annan änägaren och om föraren inte betalar tullen.Ny demokrati anser att de medel som behövs förinfrastrukturutbyggnad i börfinansieras via statsbudgeten avminst , och att biltullar bör förbjudas.Ny demokrati bedömer vidare att inriktningen avtrafiksystemets utbyggnad helt bör förändras. Deträcker med att bygga bort de värsta flaskhalsarna.Dessutom är det viktigt att trafikplaneringenförbättras. God vägstandard och förnuftigalösningar på trafikplatser, korsningar, anslutningarosv. gör att trafiken flyter bättre och utsläppenminskar.En allmän upprustning av tågen, banorna ochstationerna är därför motiverad. Den föreslagnasnabbspårvägen är däremot en felsatsning och bördärför inte byggas.Vi tycker att det borde ankomma på regeringen atttillsammans med berörda parter ta fram enutbyggnadsplan för trafiksystemet istorstadsregionen enligt de förutsättningar ochutgångspunkter som vi nydemokrater skisserat i vårmotion T35.Herr talman! Jag yrkar bifall till vår reservation,vilket innebär ett totalavslag på detta vansinnigabetongprojekt, som varje ungdom borde protesteramot. Det är dessa som blir de stora förlorarna,vilket tyvärr blir allt vanligare när 1980-talshysterin -- till vilken faktiskt hör -- skallbetalas av NAB, när andra betalar.Anf. 25 ():Herr talman! kommer att geklartecken för det s.k. Dennispaketet till alla delarutom öster- och västerleden. Att regeringen nu tillsvidare säger nej till öster- och västerleden är enframgång för den utomordentligt starka opinionsom har krävt att man skall skjuta dem påframtiden. Men man ger klartecken till övrigavägprojekt utan fullständigamiljökonsekvensbeskrivningar och utan en samladbedömning av miljön och alternativ som skullekunna komma fram till denna gigantiska satsning.Nu gör den borgerliga regeringen samma misstagsom man anklagat den socialdemokratiskaregeringen för att göra när det gällerÖresundsbron: först ett rejält beslut, sedaneventuellt en miljökonsekvensbeskrivning. Dettatycker jag rimmar väldigt illa. I propositionen ochbetänkandet talar man om att göra enmiljökonsekvensbeskrivning 1996. Det är enmärklig ordning att först fatta beslutet, sedan byggaoch därefter titta på miljökonsekvenserna.Frågan blir då: Vad gör vi om miljökonsekvensernaär sådana att vi inte kan fortsätta med denutbyggnad man börjat på? Skall vi då lägga nedtunnelbyggnationen? Eller skall man användatunnlarna som förvaringsplats eller något annat Detär väldigt svårt att riva en väg eller en tunnel.Vem är det som egentligen gör dessa beräkningar?Av propositionen framgår det att man räknar meden total ökning av biltrafiken på iregionen fram . Vem är det som gör denbedömningen? talar man om att bilismenskall minska. Men i propositionen skriver man rentut att den skall öka.En annan märklig sak framgår av . Enligt tidningen skallplanminister ta emot dem som ärmotståndare till Dennispaketet. Varför tog maninte emot dem innan propositionen lades fram påriksdagens bord?Nu har jag fått i min hand en miljöbedömningav trafiköverenskommelsens konsekvenser.Banverket, , lokaltrafik,och har utarbetatrapporten.