prot · GH0987 · 1994-04-13 00:00:00 — Bland betydande orsaker till dendjupa krisen kan man peka på socialdemokraternasoförmåga att samla sig till viktiga beslut om denekonomiska politiken.Beträffande LKU-verksamheterna gäller att man inuläget inte vill ha mer medel. Civildepartementethar inte önskat mera medel. Jag hardubbelkontrollerat detta. Hade behovet och viljanatt använda ett par miljoner extra verkligen funnits,hade vi kunnat enas om detta.Avslutningsvis vill jag bara konstatera att jag vissteatt Ny demokrati tror på den typ avopinionsundersökninger där man betalar för att påett 071-nummer få lämna sin meningsyttring menatt jag inte trodde att socialdemokratin hade börjatanvända sådana metoder. Många ansvarskännandemänniskor har för länge sedan, av flera orsaker,spärrat möjligheterna att använda 071-nummer.Det känns litet främmande att börja tro på sådanahär metoder.Anf. 48 ()replik:Herr talman! Det har sagts mycket undermorgontimmarna om den ekonomiska politikenoch orsakerna till de problem som vi har i vårtsamhälle . harmycket frikostigt tagit åt sig en del av den kritik somvi socialdemokrater naturligtvis måste tåla när detgäller slutet av 80-talet.Men jag understryker vad sade: Detföreslogs från borgerligt håll mycket litet avåtgärder som skulle ha kunnat förhindra detta.Tvärtom klagade man över att det var för litet avavreglering. Den gick för långsamt och borde hasnabbats på. Det var budskapet från de borgerligavid den tiden.Den ekonomiska politik som fördes bärvi naturligtvis ett ansvar för, men påstå inte att manfrån borgerligt håll ville bromsa utvecklingen!Tvärtom ville man spä på den ytterligare.Det är vidare viktigt att konstatera attCivildepartementet säger att det finns tillräckligtmed pengar till den lokala kooperativautvecklingsverksamheten. Men detta får stå förCivildepartementets räkning. När vi träffar demsom verkar på lokala kooperativa centra ute ilandet förstår vi att detta inte alls stämmer.Pengarna borde i stället kanaliseras åt ett annathåll.Anf. 49 () replik:Herr talman! Jag har fått ett annat intryck av LKU-verksamheten ute i landet. För övrigt är detnaturligtvis riktigt, som säger, attdet när det gäller oppositionens roll naturligtvis ärfråga om en växelverkan.För att få en bra regeringspolitik behöver man haen bra opposition. Det är också viktigt att tänka påi dagens situation. Det finns givetvis ett gemensamtansvar. Jag ville dock lyfta fram exempel på hurtydligt beskrev just det framtidascenario som skulle undvikas och som senare tyvärrblev verklighet. Det går att läsa i riksdagenshandlingar.Anf. 50 ()replik:Herr talman! Det finns ingen anledning att längediskutera på vilket sätt vi skall använda medel föratt stärka de lokala kooperativautvecklingscentrumen och deras verksamhet. Närvi läser den regionalpolitiska proposition som ladesfram ser vi att det är där som man villöka anslagen och lägga pengarna. Det är man alltsåinte motståndare till, men det är man när det gällernäringspolitiken rent allmänt.Sedan till detta med att citera vad olikapartiföreträdare och partiordförande säger. Jag kanvilligt erkänna att inte heller jag tror på att detligger någon vetenskap i den undersökning somgjordes . Jag såg den som en indikation påvad folk faktiskt tycker i en speciell politisksakfråga.Alf gjorde scenarion över ekonomiskpolitik, och han får naturligtvis stå för sinuppfattning. Låt mig referera om ekonomisk politik. Han skrev i enartikel i tidningen för några veckor sedannågot som är ganska signifikativt för hur denekonomisk-politiska debatten förs i kds tappning.Han skrev följande: Den kristna etiken är bl.a. attuppoffra sig, att stå på den svages sida och att varatolerant. Det är också utifrån den kristna etiken vimedverkar till att ta bort en samhällsekonomisktskadlig dubbelbeskattning av riskkapital.På vilket sätt skulle en dubbelbeskattning avriskkapital vara samhällsekonomiskt skadlig,?Anf. 51 () replik:Herr talman! känner sigförnärmad över att det framkommit attSocialdemokraterna skulle föra en näringsfientligpolitik eller ha en näringsfientlig inställning. Jagkan förstå det.Jag vill inte beskylla Socialdemokraterna för attmedvetet vara näringsfientliga. Men dennäringspolitik som bedrivs kan i varje fall intebetraktas som näringsvänlig. Om vi går tillbaks tillerfarenheterna vet vi att det undervartenda ett av de socialdemokratiskaregeringsåren skedde ständiga regleringar, ständigaskattehöjningar och ständiga försämringar förnäringslivet.De erfarenheterna har också näringslivet tagit tillsig. Det är därför som man är rädd för ensocialdemokratisk regering . att man är orolig för att den politik som försinte skulle kunna vara långsiktig. ReynoldhFurustrand säger här att Socialdemokraterna är förfasta spelregler, och det har också andra sagt föruti talarstolen.Vad är det då för fasta spelregler? För det första harvi erfarenheterna från tidigare socialdemokratiskaregeringsår. För det andra har vi de beslut somfattats i denna kammare under dennamandatperiod. På punkt efter punkt har man sagtnej till alla förbättringar för näringslivet, trots har vetat att konkurrenskraften försämradeskraftigt och början av 90-talet.För det tredje har förslag framlagts i densocialdemokratiska ekonomiska motionen ijanuari. Det är förslag om höjda skatter,återinförande av regleringar och annat.Jag tror att måste förstå attdet i vart fall utifrån en borgerlig näringspolitik ärganska främmande att tro att vi inte skulle tala omför socialdemokratiska ledamöter i denna kammarevad som egentligen pågår. Ni har ett budskap frånnäringspolitiska företrädare och talesmän ute ilandet i olika debatter och ett annat budskap iriksdagen, med olika former av nej-sägande. Detinger inget förtroende.Reynoldh Furustrand sade också atthemmamarknaden hade kollapsat och talade omarbetslösheten. Det är naturligtvis viktigt att vi sertill att vi försöker förbättra läget. Det har faktisktvisat sig, framför allt , attarbetslösheten har gått ner, och i går kom ganskaklara besked om att läget på hemmamarknadenockså är på väg uppåt.Anf. 52 ()replik:Herr talman! Vi skulle kunna föra en ganska långoch intensiv debatt om grunder och orsaker tillproblem i ekonomin och i samhället, OlleLindström. Jag skall inte föra in allför mycket.Jag vill om inte annat påminna omåren 1976--1982. Vi som har jobbat med politikunder -- och det utgår jag ifrån att OlleLindström har gjort -- har mycket klart för oss vadsom hände. Omläggningen av den dåvarandeekonomiska poltiken ledde till ökad arbetslöshetoch ökad utslagning. Det ledde till envinstfördelning som inte var fördelaktig församhället, utan för kapitalägare. Vi ser exaktsamma mönster nu i 90-talets början.Det vi socialdemokrater fick ta itu med när vi komtillbaka till regeringsmakten var att restaureraekonomin, att se till att företagen fick möjligheteratt bli livskraftiga, att utveckla arbetsmarknadensamt skapa flera och varaktiga jobb. Det är dejobben som med i stort sett samma ekonomiskainstrument håller på att forslas undan. Kom inteoch tala om att det var den socialdemokratiskapolitiken som fördärvade allting, OlleLindström! Då talar inte sanning.Verkligheten är den att skattesänkningar förnärvarande inriktas till fel grupper. Attkapitalägare får stora skattesänkningar gynnarfaktiskt inte vare sig i det korta eller det långaperspektivet näringsverksamheten särskilt mycket.Om min kollega från , Per ,får en skattesänkning på på sittaktieinnehav blir det inte bättrenäringslivsverksamhet i , om man intestatsar pengarna på näringsverksamhet. Det ärdetta som är verkligheten, är inte motståndare till att företag skall få havinster. Vi tvångsbeskattar inte företag för vårthöga nöjes skull. Vi ser till att det sker en rättvisfördelning av de resurser som vi gemensamtproducerar. Det är skillnaden mellan moderat ochsocialdemokratisk politik.Anf. 53 () replik:Herr talman! Jag tror säkert att det begicks misstagäven --1982, man skall också komma ihåg att det vartvunget med en företagsakut under den tiden pågrund av vad som hände därförinnan. skall vikanske inte alltför mycket gå in på det som varit,utan vi skall titta framåt.Det är därför jag menar att det är viktigt att ocksåSocialdemokraterna ser till att det blir fastaspelregler och inte bara skriver det och säger det. politik som det redogörs för i utskottet och häri kammaren är det absolut inte fråga om några fastaspelregler.Sedan tog också upp fråganom skatterna. Det är alldeles självklart, att om manskall få riskkapital och kapital till nya projekt, nyaföretag och nya innovationer måste det till engynnsam beskattning för att kapitalet skall kommafram. Det är just detta som den nuvaranderegeringen har sett till att skapa.Det är alldeles självklart att det också kommer frampengar från företagare och kapitalägare,tillsammans med upplåning på olika sätt. Det ärgrunden för att kunna skapa nya arbetstillfällen ochskapa nya företag. Det är detta som ni har sagt nejtill. Ni säger faktiskt nej till arbetsskapandeåtgärder. Det är det som är problemet medSocialdemokraterna.Ni talar om att minska arbetslösheten, säger attregeringen gör för litet och att borgerligheten inteägnar sig åt detta. säger ni nej tillvartenda arbetskraftsskapande projekt och beslutsom vi har föreslagit. Det är problemet, ReynoldhFurustrand.Anf. 54 ()replik:Herr talman! Jag kan lugna på enpunkt: Vi skall se till att det blir fasta spelregler ochett bättre näringsklimat. Men för det krävs ensocialdemokratisk regeringsseger , så attnäringslivet, arbetsmarknaden, vet vad man har atträtta sig efter. Det är fullständigt meningslöst attåstadkomma skattelättnader för mig och OlleLindström, som är höginkomsttagare, om intenäringslivet har någon möjlighet att utveckla denskattesänkning som vi då får.Om det finns möjligheter för oss att köpaskattkammarväxlar eller andra papper som ärbättre räntabelt än att sätta in våra pengar påbörsen kommer kanske , och t.o.m.jag, att välja den vägen av kapitalinvestering. Detär det allvarliga, . Deskattesänkningar som genomförts och som man görett stort bravurnummer av leder inte till att utvecklanäringslivet. Det krävs fasta spelregler påenergiområdet, som jag sade tidigare, och påskatteområdet. Vi var överens med omen skatteuppgörelse som innebar att manbeskattade arbete och kapital likvärdigt. Det görman inte längre. Vi socialdemokrater skall se till attdet blir fasta spelregler när Socialdemokraternavinner valet . Det kan ochandra vara övertygade om.Anf. 55 () replik:Herr talman! Även tar uppkronans depriciering som det enda allenasaliggörande för att det går bra för i dag.Jag har bemött tidigare i dennafråga och talat om orsakerna. De är många fler änkronans depriciering, inte minstskattesänkningarna, som för småföretagen är 14miljarder kronor. Jag upprepar: För småföretagenär skattesänkningarna . Det harstor betydelse, och det kommer att få ännu störrebetydelse, att småföretagaren kan ha kvar pengar isitt eget företag för investering i stället för attanvända dem till skatt. Det är ju så vi vill att de skallha det också.Men det verkar nästan som att socialdemokraternaär besvikna över att det börjar gå bra för Sverigenu. Man verkar missnöjd över att kurvorna börjapeka uppåt. Jag förstår inte riktigt varför. Skall viinte vara glada och tacksamma över att det äntligenhar vänt och att kan producera ochexportera mer och att nya arbetstillfällen ges? Ärdet inte bra? Är det inte positivt? Det verkar nästansom att i stället är litetbesviken över situationen, och det förstår jag interiktigt.Det sägs vidare att det inte händer så mycket iSverige. Men det investeras väldigt mycket iSverige ; jag har själv personlig kontakt medmånga företag. Det gäller inte bara de storaföretagen utan företag somSvanbord och , i Töcksforsoch i . Jag kan räkna upp enlång rad företag som investerat och nyanställt.Dessutom uppvisar företagen en stor övertid,som förmodligen också övergår tillarbetstillfällen. Det visar att vi är på rätt väg. Detskall vi vara tacksamma för.Vid debatterna om näringspolitiken under desenaste åren har riskkapitalförsörjningen varit fråga. har det inte sagts så mycket omden, och det kan jag förstå. Det börjar nämligen attlösa sig på både det ena och det andra hållet.Nuvarande regering har faktiskt ökat riskkapitalet.Det statliga engagemanget har ökat från 4 miljardertill . Detförhållandet har getts ett stort erkännande från alladem som sysslar med dessa frågor. Utbudet avriskkapital är stort, men det kan göras ännu bättre.Men det riskkapital som finns har dennaregering medverkat till.En rad andra åtgärder, som inte har diskuterats , har också vidtagits när det gäller forskning ochutveckling. gjordes en stor satsning påforskning och utveckling, vilken fullföljs även dettaår. Det är viktig för långsiktigheten att vi ger bådegrundforskningen och den tillämpade forskningenstörre möjligheter. Det får man nu genom dessasatsningar.Vi har också infrastruktursatsningar. Det har aldriggjorts så stora satsningar på vägar, järnvägar ochkommunikationer som . Allt detta skall ledatill ett bättre näringsklimat, och det har det ocksågjort. Det gör att svenska företag har mycket godaförutsättningar att hävda sig i fortsättningen.Anf. 56 ()replik:Herr talman! Låt mig besvara det sist sagda först.Satsningarna på infrastrukturella åtgärder hälsasnaturligtvis med tillfredsställelse. Det var precissådana förslag som vi socialdemokrater lade framhösten 1990 och , innan vi förloradevalet. Vi reserverade faktiskt medel för dessainfrastrukturella satsningar. På olika områden hadevi skjutit fram positionerna. En del av dettaförsöker man nu från borgerligt hålla göra ett stortseger- och bravurnummer av. Det är precis som attni hade föreslagit dessa satsningar som faktisktförberetts tidigare.I mitt anförande, , sade jag attkronans depriciering är grundorsaken till att det gårbra för svenska företag. Detta är omvittnat avföretagsledare och ekonomer, både i ochutomlands. I kombination med andra effekterförstärks detta naturligtvis, men dessa effekter,, har en verkan åt ett annat håll. I daghar vi en långtidsarbetslöshet som håller på att bliförödande. På vilket sätt bedriver enbra näringspolitik, en politik som tar sikte på attmänniskor inte blir långtidsarbetslösa? På vilketsätt bedriver en näringspolitik somgör att unga människor får framtidstron tillbakaoch som gör att de vill satsa på ett industrielltarbete? De är de grundläggande frågorna. Menmed den politik som jag kan utläsa av regeringensproposition, som bär Per namn, finnsinte den typen av näringspolitiskt långsiktigttänkande; det är det beklagliga.Den politik som har bedrivits har kostat oerhörtmycket för svenska folket. Låt oss se till att rätta tilldetta, alla var och en på sitt sätt. Jag välkomnarKjell i en konstruktiv debatt här i dag.Anf. 57 () replik:Herr talman! Jag har alltid försökt att varakonstruktiv i mina debatter. Det är det som lederframåt. Det har avgörande betydelse att man kandriva frågor framåt som driver vårt land framåt ochsom ger det svenska näringslivet de bästaförutsättningarna att klara sig. Det är grunden tillvår välfärd i vårt land. Vi kan väl vara överens omatt ett fungerande näringsliv som genererar medeloch resurser till allt det goda vi önskar är grunden.Genom den politik som förts vill vi åstadkommadenna goda grund, den goda jordmånen, förföretagarna i vårt land.Jag återgår till frågan om infrastrukturen. Förupplysnings skull kan jag säga att under det sistaåret av Socialdemokraternas mandatperiod vidmakten utgjorde satsningarna på infrastrukturen 4miljarder kronor. , med nuvaranderegering, utgjorde satsningarna 13 miljarder. Dethandlar alltså om en tredubbling, som innebär attväldigt mycket har åstadkommits vad gäller destora vägarna, men också vad gäller de småvägarna. Ända ut på det finmaskigaglesbygdsvägnätet har det gjorts satsningar meddessa medel, och det är viktigt.Arbetslösheten är ett oerhört väsentligt problem,som vi har jobbat hårt med. Vi har vidtagitkortsiktiga åtgärder för arbetslösa, inte minståtgärder avseende ungdomar genomungdomspraktikplatser, ochutbildning. På det viset har vi sett till attungdomarna kommer ut i arbetslivet för att fåpraktik och erfarenhet och för att få en bättreutbildning. Det har satsats mycket på utbildning,och det kommer att satsas mycket. Utbildning är juen framtidsinvestering för våra ungdomar.I det sammanhanget vill jag lyfta fram en sak. Viutbildas i stor utsträckning till att blilöntagare. Jag tycker vi kan vara överens om att iframtiden satsa mer på utbildning av entreprenörer.Det behövs nya företagare. De måste då fåentreprenörsutbildning, både på gymnasienivå ochpå högskolenivå. Det är något som man mer börlyfta fram. Jag har t.ex. nämnt regionalpolitiken . Där tas dessa aspekter fram. Det är viktigt attge unga människor chansen att utbilda sig tillentreprenörer på gymnasieskolan och påhögskolan.Slutligen vill jag ta upp frågan om kvinnligtföretagande. beskrev det mycketbra. Det är bara för mig att instämma i allt det honsade. Men det har gjorts många åtgärder från dennaregerings sida via som bistått medrådgivning och kompetenshöjande åtgärder.NUTEK har också uppdrag att redovisa och attkomma med förslag om ytterligare åtgärder sombör genomföras vad gäller kvinnligt företagande.Vad gäller regionalpolitiken finns ju mikrostödet på20 för att starta småföretag. Det stödet harmånga kvinnor visat stort intresse för. Detgenerella småföretagarstödet på bidrar ocksåtill intresset -- det finns så mycket på detta område.Regeringen har alltså vidtagit denna viktiga åtgärd,och viktiga åtgärder kommer även fortsättningsvisatt vidtagas. Kvinnligt företagande är en oerhörtangelägen fråga.Anf. 58 ()replik:Herr talman! Jag delar uppfattningatt det bör göras väsentligt mer för att höjakompetensen och kunskapen i vårt samhälle, bådeför dem som finns inom industrin i olikabefattningar och för dem som skall finnas där iframtiden. Det är då litet märkligt att vi inte harkunnat förena oss, så att vi socialdemokrater intehade behövt reservera oss vad gällerkompetenshöjning och kunskap för företagare ivårt land. Vi socialdemokrater har faktisktreserverat oss till förmån för det. Det hade visluppit om före dagens debatt hadetänkt så som han nu redovisar i kammaren. Dessafrågor är viktiga.Det är samma sak vad gäller kvinnligt företagande.I en reservation har vi socialdemokrater sagt att vivill gå något längre och snabbare än regeringen. Jagupplever att lurpassar. Jag vill ocksåunderstryka att det finns oerhört mycket. Jag har iutvecklingsbolaget i mitt eget län sett hur man meroch mer ''pushar'' fram verksamheter som ärriktade mot kvinnliga företagare. Men de säger attdet inte räcker. Det stora och avgörande bekymretär möjligheterna för både kvinnliga och manligaföretagare att få riskkapital. Det är ett problem somvi har pekat på i en reservation.Jag tror att det behövs en ny näringspolitik, KjellEricsson. Vid mina resor runt om i landet -- jag ärväl en av dem som riktar in sig på --träffar jag vid olika förekomster företagare, och jagfår då klart för mig att det behövs en näringspolitiksom är fast och konsekvent, en näringspolitik somär inriktad på en Europamarknad, där är enviktig komponent i den stora, fantastiskautvecklingen. Jag tror att den näringspolitikenkommer efter höstens val.Anf. 59 ():Herr talman Jag avser att i detta inlägg göra någrakorta kommentarer till betänkandets avsnittForskning och utveckling inom livsmedelsindustrin.Inledningsvis konstaterar jag med tillfredsställelseatt utskottet bedömer att svensk livsmedelsindustrihar goda förutsättningar att kunna hävda sig på enöppen Europamarknad och att den har potential attbli en framgångsrik exportnäring. Behovet avökade forsknings- och utvecklingsinsatserpoängteras, och i denna förändringsprocess börenligt utskottets mening staten och industrinsamarbeta.Industrins egna insatser har varit mycket olika,bl.a. beroende på den höga andelen företag somverkar inom den skyddade sektorn av branschen.Det är rimligt att anta att man i en annanmarknadssituation kan förvänta sig att fler företagnår upp till den FoU-andel som de redan i dagkonkurrensutsatta kan visa upp, t.ex. , eller av förädlingsvärdet,enligt de mest aktuella siffrorna. Det kan jämförasmed massa- och pappersindustrin, som är en annanbransch som drar nytta av naturligaråvaror och där man harökat sina FoU-insatser från i storleksordningen 2till av förädlingsvärdet.Min första kommentar gäller FoU-verksamhetenslokalisering inom livsmedelsindustrin och detråvarulevererande jordbruket. Det är viktigt i detta sammanhang utnyttjar de upparbetadesamverkansformer mellan branschen ochuniversitetsforskningen som finns etablerade iSkåne. Jordbruket och livsmedelsindustrintillsammans har, inte minst i EG-perspektivet, härett av sina kärnområden -- detta trots attsysselsättningen har minskat mellan 1970 och 1992från 40 100 till 14 600 i jordbruket, från 14 100 till12 500 i den skyddade livsmedelsindustrin och från7 300 till 5 800 i den konkurrensutsattalivsmedelsindustrin. Det krävs kraftfulla insatser ialla led för att bryta denna utveckling.Förhoppningsvis kan den från olika hållaktualiserade tanken på ettindustriforskningsinstitut inom livsmedelsindustrinlokaliserat till förverkligas inom ramen förden nya forskningspolitiken.Min andra kommentar gäller relevansen iuniversitetets livsmedelsforskning. I en artikel itidskriften nr 3/1994 beskrivsnågra av de nya produkter som just nått fram tillmarknaden och som har sitt ursprung iforskningsinsatser vid . Det förstaverkligt ''funktionella'' livsmedel som tagits fram ilandet är hälsodrycken frånSkånemejerier, och nya metoder förkvalitetsbedömning av jordbruksprodukter finnsredan. En ny bantningsdryck, ett instrument förmjölkvalitetsbestämning, en metod förframställning av ett nytt kommersielltvegetabilieprotein, en ny teknik för industriellframställning av skalad potatis och ett sätt att tafram tillsatsfria torkade äppelbitar som intebrunfärgas är på gång, och nya produkter kommer.Framställningen av dessa produkter utmärks avindustrisamarbete, kvalificerad teknologi ochtvärvetenskap. Ett tjugotal forskare med ett tiotalspecialiteter har samverkat. En central roll harIdeon spelat genom att förmedla olikaindustrikontakter.Min slutsats blir att detta fungerandeforskningssamarbete, som redan haruppmärksammats av den nya teknikbrostiftelsenoch där verksamheten vid iAlnarp självfallet också har en viktig roll att spela,måste få möjlighet att etablera sig som en tungsamarbetspartner till , och andraanslagsbeviljande instanser inomlivsmedelsområdet. Härigenom skullemöjligheterna till exportframgångar och därmedtryggad framtid för de svenskalivsmedelsföretagen, deras leverantörer ochanställda kunna förverkligas.Herr talman! Jag yrkar bifall till betänkandetshemställanspunkter utom vad gäller mom. 15, 16,17, 24 och 40, där jag i stället yrkar bifall tillreservationerna.Anf. 60 () replik:Herr talman! Det är kanske fel att kalla det härreplik. Jag skulle helt enkelt vilja instämma i JanBackmans beskrivning och hans synpunkter påbetydelsen av den forskning och utveckling sombedrivs vid och de institut somhan nämner. Det är beklagligt att intetycker att han kan rösta för det ökade anslag till ettprogram för livsmedelsteknisk forskning sombegärs i en reservation till betänkandet.Anf. 61 BO G JENEVALL (nyd):Herr talman! Tänk om vi kunde ägna oss mer åtsakfrågorna än åt partipolitik! Då tror jag faktisktatt våra väljare skulle bli väldigt glada.Bengt Dalström, som är Ny demokratis huvudmani näringsutskottet, har utvecklat vår syn på ettmycket fint sätt. Jag tänker därför koncentrera migpå en del av det hela, som han har överlåtit till mig.Det gäller en motion som vi har väckt omriskkapital för kvinnligt företagande.Riksdagen har ju beviljat en ansenlig summa tillriskkapital för företagande, men av svenskafolket får inte del av detta kapital. Varför får de intedet? Jo, det beror för det första på att de är kvinnoroch för det andra på att de begär för litet kapital.Det är ganska konstigt.Varför kan de inte få del av pengarna?