prot · GH09102 · 1994-05-04 00:00:00 — Men notan skall betalas. Man kaninte trolla fram miljarder ur ingenstans. Dessakostnader uppstår genom att det vi köperexempelvis för JAS blir många miljarder dyrareunder än vi räknade med när vilade fast JAS-projektet.De siffror som jag har angett har jag inte hittat påsjälv. Dem fick , jag och någraandra från ÖB och flygvapenchefen. Jag kan ocksåtala om att de var djupt bekymrade över att AndersBjörck inte begrep problematiken, eller snarareinte ville ta itu med problemen. Det är det som görmig bekymrad. Här finns ingen skadeglädje, baraett bekymmer över att man inte tar itu med dessafrågor utan bara rullar vidare och tror att tvåårs eftersläpning skall rädda situationen. Detkommer den inte att göra.Notan skall tydligen betalas av andra än AndersBjörck och hans regering.Anf. 117 Försvarsminister ():Herr talman! Det senaste inlägget understryker detjag sade, att inte förstårpriskompensationssystemet. Det är inte så att viinte tagit itu med frågorna. Vi har i hög grad försökthålla tummen i ögat och få ordning på olika formerav ekonomiska problem som alltid finns inom enverksamhet som omfattar perår.Vi har haft en utomordentligt fin budgethållning.Det torde räcka med att se på de siffror somkommit ut från Riksrevisionsverket:Försvarsdepartementet håller sina budgetar. Det ärbara att läsa innantill i de papper om kommer frånRRV. Vi håller budgetar mycket bättre än mångaandra departement.Priskompensationen för deprecieringen kommeralltså efteråt i det system som vi gemensamthar infört. Det innebär at deprecieringsförlusterfrån , då kronan började flyta fritt,skall justeras nu i höst.Sture vill få kammaren att tro attpriskompensationssystemet innebär att det ständigtblir ökade kostnader. I själva verket slårkompensationssystemet på vissa områden -- jagnämnde bygganslagen men det finns fler -- i annanriktning, dvs. att staten, samhället, skattebetalarna''tjänar'' pengar därför att det blir en annanprisutveckling. Det har blivit väsentligt billigare påbyggsidan. Då får man alltså väga ihop allt och sepå totalbilden. Det är inget konstigt med det, det ärdet system som vi har.Jag bestrider mycket bestämt att är korrekta. Jag tror att ansvariga cheferinom försvaret faktiskt ger oss i departementet enkorrekt information när vi frågar. Jag har svårt attse att skulle få någon relevans för sinahelt andra siffror.Jag upprepar: Priskompensationssystem är till föratt justera de svängningar som finns. Det måsteman se totaliter över tiden.Anf. 118 () replik:Herr talman! Som säger kanförsvaret naturligtvis spara en del pengar i och medatt blir billigare att bygga. Det gjorde att effekternabalanserades föregående budgetår. Vi fick redan dåen deprecieringseffekt, men byggkostnadernasjönk. Då balanserades det hela. Men kommernettounderskotten: för flygvapnet innevarandebudgetår och förförsvaret som helhet enligt Ekot -- jag förmodar attuppgifterna härstammar från någon stab -- 900miljoner kronor. Här skall försvaret tydligenkompenseras. Det är skattebetalarna som får ställaupp.Om inte tror på vad jag säger kanhan läsa innantill i ,där man säger följande: innehålleren stor del komponenter som importeras. Avåterstående utbetalningar avses ungefär hälften sketill utländska leverantörer, främst amerikanskaföretag. Detta förhållande gör projektet känsligtför svängningar i valutakurserna. Deprecieringenav den svenska kronan höjerkostnaderna med 5 à 6 miljarder.Hur skall trolla fram de pengarna?Genom vad? Pengarna skall fram. Det är andra som får stå för notan.Det är ansvarslöst att inte ta hänsyn till kommandekostnadsökningar i planeringen.Anf. 119 Försvarsminister ():Herr talman! Det här blir mer och mer förvånande.Slutsatsen av resonemang är att viinte skall ha något kompensationssystem alls. Harvi ett kompensationssystem innebär detdefinitionsmässigt att det ibland går upp, iblandner. Kompensationssystemet är till för att utjämnasvängningar och ge t.ex. ett visst materielprojekt,som , möjligheter att fortleva.Annars skulle en större svängning, och även enmedelstor svängning, i kompensationen innebäravåldsamma förluster genom att man då skulletvingas avbryta eller senarelägga projekt. Då skulleman inte ha någon planeringssäkerhet i systemen.Sture frågar vem som skall betala. Han vetmycket väl att vi har kommit överens om att ha ettsystem -- har inte röstat emot det --som innebär att försvarsanslagen fluktuerar. Allaandra departement har precis på samma sätt olikaformer av system för lönekostnader och annat.Herr talman! Det finns bara en slutsats att dra avSture inlägg: han vill icke ha ettpriskompensationssystem. Det är i så fall ensensationell nyhet. Det skulle innebära att allmilitär planering blir mycket svårare. , herrtalman, förstår jag fullt ut varför inteblev omnominerad.Anf. 120 ():Herr talman! Det är många frågor som tas upp i dagnär det gäller försvaret. Debatten är lång ochintensiv. Av dessa frågor är det frestande att ge sigi kast med egentligen alla, för de är viktiga var ochen på sitt sätt och var och en i sitt sammanhang.Men avsikten med att jag står här i talarstolen ärändå att jag endast skall beröra några frågor som vii vill lyfta fram, frågor som vi tycker ärviktiga och väsentliga att ytterligare belysa.Jag vill börja med den svenska försvarsindustrin.Den svenska försvarsindustrin har en mycket högkompetens, en hög teknisk nivå och den är i långastycken mycket rationell och mångsidig. Den är imångt och mycket världsunik och ligger på enkonkurrenskraftig nivå. Vi i tycker att detär viktigt att försvarsindustrin utvecklas, så att denkan behållas. Den kan då användas som ett braredskap för att vi ytterliggare skall kunna garanteraoch stärka vårt oberoende och vår alliansfrihet ochsjälvständighet. Vi vet att svensk försvarsindustriger jobb i . Pengarna stannar här. Denutvecklar försvarsmateriel för det svenska försvaretutifrån våra behov. De produkter som kommer frånförsvarsindustrin har i många fall lett till stora ochbetydande exportframgångar. Det är fråga om enmycket avancerad högteknologi som vi kanleverera vidare in i andra sektorer.Jag vill understryka att är det mestavancerade industriprojekt som vi någonsin harhaft i det här landet. Det har gett oerhört positivaeffekter för civil industri och för civila applikationerav de kunskaper och den teknik som man har tagitfram i samband med . Det är av storvikt att den militära och den civila produktionenkan gå hand i hand.När det gäller resurserna för marinens och flottansbehov finns det en otrolig hög kompetens i landetockså på detta område. Vi har ennybyggnadskompetens som vi måste slå vakt om.Jag tänker då självfallet på ochden avancerade teknik som man besitter i fråga omplastfartyg och smygteknik. Man har ocksåsamarbetat med för att utveckla braubåtar som står i särklass internationellt sett.Problemet för marinen är de ekonomiskabekymmer som man har. Det är svårt att behålla varvskapacitet som finns i landet. Efter tidigarebeslut i denna kammare ser man övermöjligheterna att byta ut Muskövarvet, bolagiseradetta och göra det till en egen enhet. I första handmåste vi slå vakt om nybyggnadskompetensen.Reparation och underhåll kan på annat sätt.Vi bör fortsätta att se på dessa delar för att klaranybyggnadskompetensen. Om vi tappar den,tappar vi också de andra bitarna när det gällermarinen.Det är väldigt viktigt att de ekonomiska bekymmersom finns inom marinen verkligen ses över ochrättas till. Efter de olika utredningar som har gjortskan detta innebära att verksamheterna ytterligarebehöver koncentreras. Här bör man se till att mankan behålla en god förmåga och bra fartyg. Det äri södra som det händer väldigtmycket. Där pågår en intensiv trafik över fleranationsgränser. Ur alla aspekter är det viktigt att visyns och att vi finns där för att också markera våraterritorialgränser och nationsgränser. Det kanockså finnas andra rent av militära uppgifter förmarinen, många övervakningsuppgifter av skildaslag både för civil och för annan verksamhet.Den maritima verksamheten totalt sett ochsamordningen av resurser skall nu ses över av enutredning. Då bör man också ta till vara och se överden resurs som flygvapnet utgör i det härsammanhanget. Jag tänker självfallet i första handpå flygvapnets helikopterenheter. Gemensamt medmarinens helikopterresurser kan man utföraväsentligt mer än vad dessa resurser utnyttjas till . Det gäller att samordna och ytterliga hanteraverksamheten, inte bara i nationens egen tjänstutan också i ett vidare internationellt perspektiv närdet gäller bl.a. ochräddningsverksamhet.Det har tidigare i debatten talats om de s.k. RITS-styrkorna, dvs. räddningsinsatser till sjöss. Jaghåller med om att det äranmärkningsvärt att vi inte har en enda sådanstyrka på kuststräckan mellan ochStockholm. För min del ser jag det som angelägetatt ta till vara Blekingekommunernas kompetens.Det finns ju helikoptrar att tillgå, både flygvapnetsoch marinens. och marinenssjögående enheter kan också användas för dettaändamål. Det är viktigt att vi arbetar vidareinternationellt för att få till stånd en utökadsamordning av räddningstjänsten i Östersjön.Det är många frågor här på bordet som rörde värnpliktiga. förslag har lagtsfram och remissbehandlats i vederbörlig ordning.Det är min förhoppning att vi inom en mycket snarframtid skall få se en proposition på riksdagensbord. Vi vidhåller att det är av central betydelse attden allmänna värnplikten kan behållas och att dendärmed får en bred förankring hos det svenskafolket. Det är angeläget att vi uppfyller de behovsom finns. I och med detta utredningsförslag kan decivila delarna av totalförsvaret stärkas.De värnpliktigas ekonomiska situation har berörts.Årets proposition innehåller bra och positivamarkeringar när det gällde bl.a. höjningen avutryckningsbidraget och av dagsersättningen för devärnpliktiga. Förhoppningen är att vi skall kunnagå vidare med detta, även om jag just nu förstår attdet med hänsyn till de totala finanserna i landet kanvara svårt att ta ytterligare steg. Men jag anser attdetta var värdefulla markeringar. Vi från Centernsätter stort värde på dessa.Det skall ju bli en myndighet av den nyaförsvarsorganisationen, Försvarsmakten, somkommer att bildas . Detta har föregåtts avett bra och brett förberedelsearbete, inte minstinom . Det är nödvändigaförändringar som här kommer till stånd. Jag hoppasockså att resultatet blir det vi önskar. Centernsuppfattning är att det finns ett fortsatt starkt behovav en bred och allsidig parlamentarisk insyn när detgäller möjligheterna att följa verksamheterna. Detär viktigt med ett parlamentariskt inflytande ochnära och intima förtroendefulla kontakter mellanden militära myndigheten och och desspartier.Avslutningsvis vill jag nämna att jag satte stortvärde på att försvarsministern tog upp deinternationella insatser som svenska trupper ochpersonal från har gjort, inte minsti det . Detta är en mycketbetydelsefull verksamhet, och det kommer nog attbli aktuellt med flera insatser av den här typen iframtiden. Det kommer att ställas större krav påoss i detta sammanhang. Det är min förhoppningatt vi i så fall skall kunna leva upp till dessa krav.Det är också angeläget att vi skänker en tanke ochett tack till alla som frivilligt ställer upp för dessafarofyllda arbeten som är föga glamorösa. Dessapersoner får verkligen se de avigsidor som krig utei världen för med sig, sådana lidanden som vi tackoch lov är förskonade från i Sverige.Det är viktigt att vi fortsätter att ha en positiv synpå detta arbete, att vi försöker att ge den bästautbildning som vi kan ge och den bästa materielensom går att uppbringa. Också med sådana härinsatser kan vi stärka förtroendet för somen pålitlig samarbetspartner i det internationellasamfundet.Anf. 121 ():Herr talman! Förverkligandet av Försvarsbeslut 92pågår och är inne på sitt andra år. Beslutet innebärett viktigt vägval i svensk försvarspolitik. Syftet äratt nå en varaktig och realistisk balans mellanuppgifter och resurser samt mellan kvalitet ochkvantitet i det svenska totalförsvaret.Sveriges säkerhetspolitiska mål, liksom de mål ochuppgifter för totalförsvaret som fastställdes iFörsvarsbeslut 92 och med de preciseringar sombeslutades , ligger fast.Sveriges säkerhetspolitik syftar ytterst till attbevara vårt lands frihet och nationella oberoende,och vårt säkerhetspolitiska mål är att i alla lägenoch i former som vi själva väljer trygga vårhandlingsfrihet. Den hårda kärnan i vårsäkerhetspolitik är den militära alliansfriheten meddess skyldighet att upprätthålla en betryggandeförsvarsförmåga, för att vi skall kunna varaneutrala i händelse av ett krig i vårt närområde.Denna säkerhetspolitik formas väsentligen i ettsamspel mellan utrikespolitik och försvarspolitik.Totalförsvaret skall i första hand varafredsbevarande genom att ha en sådan styrka,sammansättning, ledning, beredskap ochuthållighet att en angripares förluster och andrauppoffringar i samband med försök att utnyttja vårtland inte ter sig rimliga i förhållande till fördelarna.I de preciseringar som beslutades sägs:''Totalförsvaret skall sålunda ha en betryggandeförmåga att motstå ett s.k. strategiskt överfall, dvs.ett angrepp som med kvantitativt begränsadestyrkor av hög kvalitet och endast med kort militärförvarning riktas mot vitala funktioner inomSveriges nationella ledningssystem och inomtotalförsvaret.'' Vidare sägs det: ''Efter en högstettårig återtagningsperiod skall alla väsentliga delarav totalförsvaret kunna utnyttjas med full effektomedelbart efter mobilisering. ''De senaste årens omvärldsutveckling har i storadrag bekräftat de bedömningar som gjordes införFörsvarsbeslut 92. Det är därför av stor vikt att detbeslutet får genomföras, som arbetet medatt förbereda nästa långsiktiga parlamentariskaförsvarsbeslut sätter i gång på allvar. Regeringenanger i propositionen att nödvändigheten att börjatänka på olika utgångspunkter för ett nyttförsvarsbeslut inte minskar kravet på att fullföljagenomförandet av Försvarsbeslut 92. Utskottet harsamma mening.Herr talman! Uttalanden om besparingar inomtotalförsvaret kan naturligtvis förefalla lockandeoch förståeliga i nuvarande statsfinansiella läge.Men detta skapar osäkerhet för de människor somhar sitt arbete inom totalförsvaret och för devärnpliktiga. Några direkta hot mot vårt land finnsinte, men säkerhetspolitisk instabilitet kan inteuteslutas, varför kraven på minskade militärutgiftermåste behandlas med försiktighet. Om de positivaförändringarna i vår omvärld fortsätter, kommerdetta att kunna få ekonomiska konsekvenser ikommande försvarsbeslut. Många av åtgärderna iFörsvarsbeslut 92 får fullt genomslag efterförsvarsperiodens slut, vilket belyser denlångsiktighet som all försvarsplanering innebär.Riksdagens revisorer har i en rapport granskatnedläggning och flyttning av förband. Utskottetdelar revisorernas uppfattning att de lokalaparterna bör få tillfälle att framföra synpunkter ochmed sina kunskaper delta i utredningsarbetet införgrundorganisationsförändringar. Ingen är betjäntav att skapa onödig oro i en organisation.Försvarsmakten har här en viktig uppgift att avvägapå vilket stadium berörda parter skall engageras.Utskottet delar även revisorernas uppfattning atten mer samlad och systematisk återföring averfarenheterna från en genomfördorganisationsförändring bör göras till riksdag ochregering.Utskottet vill understryka vikten av densammanvägning av olika intressen kringgrundorganisationsförändringar som sker iriksdagen. Militära, regionala ocharbetsmarknadsmässiga intressen måste vägassamman. Mot denna bakgrund anser utskottet attdet är viktigt med en parlamentarisk beredning avunderlaget. beslutsroll måste därförbeaktas i den instruktion som regeringen skallutfärda för den nya myndigheten talman! Vi kristdemokrater menar att Sverigeskall upprätthålla ett effektivt totalförsvar.Civilförsvaret måste naturligtvis ha tillräckligaresurser för att kunna garantera befolkningen ettgott skydd i händelse av ofred. Det strategiskaöverfallet innebär för civilförsvaret i vissaavseenden en svårare situation än tidigareförutsättningar, främst vad avser ledning. Utskottetbedömer dock att både den civila och den militäradelen av totalförsvaret har en godtagbar förmågaatt motstå ett strategiskt överfall till år 1997.En fråga som ännu ej är avstämd är vilket stöd detmilitära försvaret förutsätter från övriga delar avtotalförsvaret. Utskottet utgår från att detta kravpreciseras , eftersom en avhuvuduppgifterna för det civila försvaret är attstödja försvarsmakten under kriser och krig.Herr talman! Åtta motioner rör frågor om devärnpliktigas förmåner och sociala situation.Systemet med en utbildningsreserv har gjort attintresset kring de värnpliktigas villkor undergrundutbildningen lyfts fram. Tvåkristdemokratiska motioner vill att en utredningtillsätts som studerar de värnpliktigas ekonomiska,sociala, arbetsmässiga och studiesociala situation.Eftersom en proposition om totalförsvarsplikt snartkommer, utgår utskottet från att de frågor somberörs i olika motioner kommer att behandlas däroch finner att behov av en utredning inte föreliggerjust nu.Herr talman! Vad gäller förband för FN-insatsermenar utskottet att det är viktigt att hålleren god beredskap för att kunna medverka i militäraoch humanitära operationer som FN:s säkerhetsrådoch ESK kan hemställa om. Regeringen haruppdragit åt att studera vilkaanpassningar av olika svenska förband som krävsför att dessa skall kunna utnyttjas i internationellaoperationer. pågår en analys av nupågående FN-insatser. Det är därför för tidigt att hanågon mening om de framtida organisatoriskaformerna för att upprätthålla denna beredskap.Kostnaderna för våra utlandsengagemang är höga.Bl.a. slits den försvarsmateriel hårt som kommertill användning. Detta har lett till en diskussion omhur bl.a. dessa kostnader skall betalas. Frånkristdemokratiskt håll menar vi att försvaret skallavsätta medel för att med egna resurser kunnastödja humanitära hjälpinsatser ikatastrofsituationer i andra länder. Vi delar dockden syn som utskottet har, att om medel för denfredsbevarande verksamheten kan garanteras ochdärmed inte urholka totalförsvarets ekonomiskaramar, bör denna fråga övervägas ytterligare.Herr talman! Tidigt inriktade sig denkristdemokratiska rörelsen i påfredsskapande arbete genom ökat samarbetemellan . Vi kristdemokrater vill attSverige skall verka för internationell säkerhet,byggd på förtroendeskapande åtgärder, avspänningoch nedrustning. Den etiska utgångspunkten måstevara att människan skall vara fri ochsjälvbestämmande och tillmätas ett stort personligtansvar. Därför måste det säkerhetspolitiska arbetetvidgas och fördjupas till att omfatta inte enbartfrånvaro av krig och konflikter utan också att säkrafreden i ett perspektiv av rättvisa, frihet, solidaritetoch ett aktivt stöd för demokrati ochrättssamhället.Herr talman! Jag yrkar härmed bifall tillförsvarsutskottets hemställan i betänkande nr 9.Anf. 122 ():Herr talman! Så här långt ner på talarlistan i dagensviktiga försvarspolitiska debatt kan det tänkas attnågot upprepas. I så fall kanske det -- i det här falletav mig -- bedöms som viktigt.Jag vill inleda med att understryka vad Sven-OlofPetersson sade, att vi verkligen slår vakt om vårsvenska försvarsindustri, att vi ser till att behållakompetensen, så att vi kan bibehålla det försprångvi har internationellt sett och vara en ledandenation framöver också, inte minst på varvsområdet,när det gäller den sidan.Därför tycker jag att det är angeläget att nämna idagens debatt, utan att därför bli betraktad somenbart något slags lokalpatriot, att t.ex.Karlskronavarvet är i behov av beställningarganska snart för att inte tappa kompetens. Jag villuttala önskemålet och förhoppningen attförsvarsministern på sin visit i , somförhoppningsvis kommer snart, har något positivtmed sig i bagaget.Något som också är viktigt när vi diskuterarresurser inom vårt svenska försvar är att lyftablicken ut i världen. Vi kanske inte behöver lyftaden så långt ut. Jag syftar i första hand på denmöjlighet till internationellt samarbete som finnsinte minst på räddningstjänstens område. Detskulle kunna bli ett samarbete över medde baltiska länderna, , ochBornholm. Chefen för flygflottilj, översteBoo-Walter , har i många sammanhangframfört att de helikoptrar som flygvapnet harmycket väl skulle kunna utgöra en resurs som görsjöfarten säkrare i den meningen att hjälpen skullefinnas nära om det inträffade en olycka. Dettaskulle vara mycket bra internationellt. Det skullevara bra PR för det svenska försvaret, och detskulle vara bra för skattebetalarna om vi användevåra gemensamma resurser på ett så optimalt sättsom möjligt.Herr talman! I denna debatt har många talareutgått från det försvarsbeslut som gäller den periodvi är mitt inne i, nämligen försvarsbeslut.Jag tänker ytterligare kommentera marinenssituation i detta sammanhang.Redan vid försvarsbeslutet kunde man klartkonstatera att chefen för i olika skrifteroch i olika sammanhang gick ut och sade att denekonomiska ram han hade fått inte räckte till deuppgifter han hade blivit ålagd att utföra.Detta skedde offentligt i tidskriften ochi andra sammanhang.Också vi socialdemokrater hade en annorlundauppfattning och framförde kritik mot att mantryckte in för mycket i ramarna. Man måste se tillatt skapa förutsättningar på så sätt att man ändrarinriktningen på verksamheten eller ändrarpenningramen. Detta har inte skett. Dagenssituation är känd. Marinen har för sin delöverskridit budgeten med ca 800 miljoner kronor.Frågan är vem eller vilka som bär ansvaret för dettaöverskridande.Enligt vår mening är det regeringen som har detyttersta ansvaret, eftersom det är regeringen somansvarar för underlaget till . Men detgäller också landets överbefälhavare.Överbefälhavaren har också inför försvarsutskottetmedgivit att han har en icke helt försumbar del idet.Priset fick chefen för marinen betala när han hastigtoch lustigt fick sparken av regeringen.Vad är det för åtgärder som bör vidtas för att manskall komma i balans? Även om vi är oeniga ommycket är vi nog trots allt eniga om att vi skallförsöka se till att de beslut som vi fattar i riksdagenockså efterföljs ute i landet.Hur skall man då skapa balans mellan verksamhetoch ekonomi i Marinen? Det bör man titta litetgrand på. Överbefälhavaren har lagt fram förslagom att man skall ändra på och på så sätt kunnaminska utgifterna.Regeringen vägrar att komma till mednågot förslag. Vi från socialdemokratin hade settfram emot ett sådant förslag och varit villiga attdiskutera det konstruktivt. Det hade man kunnatgöra i stället för att sparka chefen för ochsom kosmetisk åtgärd skjuta till ytterligare 400miljoner kronor från de tidigare nämnda intäkternafrån försäljning av olja. De 400 miljoner somregeringen fattade beslut om i fjoltäcker inte mer än hälften av underskottet.Jag kanske skulle kunna få ställa en fråga till någonsom eventuellt känner sig manad att svara: Hurskall verksamheten ändras i övrigt för att man skallkomma i takt? Vilka fartyg, utöver de somregeringen redovisat, skall läggas vid kaj? Hur skallMarinen ändra verksamheten för att komma ibalans? Det är väl ändå det som är syftet.Vi har i vår partimotion och i vår reservationåterigen hävdat att det borde tillsättas enoberoende civil . Bakgrunden ärkänd för hela svenska folket: de upprepadereportage, TV-bilder och tidningsartiklar som harförekommit i samband med ubåtsjakten i våraskärgårdar under många år.Det som är anmärkningsvärt i detta sammanhang äratt regeringen och utskottsmajoriten inte vill gå osstill mötes trots att det förs samtal på expertnivå iMoskva och på andra platser -- bl.a. medkommendören ochregeringsföreträdare. Vad är det som är så allvarligtoch farligt? Vad är det ni vill dölja förskattebetalarna och för svenska folket? Är detnågot hemlighetsmakeri? Kan inte vi somskattebetalare ha rätt att kräva en riktiggenomlysning, gjord av civila, för att se vad denkvarts miljard det kostar att jaga ubåtar hargått till?Herr talman! Jag måste säga att det äranmärkningsvärt. Jag är väldigt förvånad.