prot · GH0987 · 1994-04-13 00:00:00 — Då blir det inte fråga om att tågen kanskekommer att finnas kvar, utan det kommer iverkligheten inte att vara möjligt att drivasovvagnstrafik på sträckan, eftersom det inte finnsnågra vagnar att ta i anspråk.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )p7p > 23 § Funktionshindrades resemöjligheterFöredrogstrafikutskottets betänkande1993/94:TU22 Funktionshindrades resemöjligheter(prop. 1993/94:100 delvis).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )24 § Meteorologi, geoteknik m.m.Föredrogstrafikutskottets betänkande1993/94:TU23 Meteorologi, geoteknik m.m. (prop.1993/94:100 delvis).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )25 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1993/94:213 Godkännande av grundläggandeprinciper för avtal rörande Arlandabanan26 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 12 april1993/94:130 av () till socialministernom och FN:s barnkonvention:Vi socialdemokrater har länge varnat för följdernaför barnen av regeringens och de borgerligakommunledningarnas politik.I en rapport, som vi lade fram --Barnen -- de stora förlorarna -- redovisade vi attbarnen drabbades mer än några andra avregeringens politik och kommunernas besparingar.Värst drabbas de barn som är mest sårbara ochbehöver mest stöd för sin utveckling. Ur det somBengt brukar kalla valfrihetsrevolutionhåller det på att växa fram en sorts ''de bortvaldassegregation'', där barn växer upp i skilda världar,som beror på plånboken eller t.o.m. på språk,religion ellet etnisk tillhörighet.Den rapport som nu publicerat visaratt vi på alla punkter haft rätt i de varningar somregeringen och de borgerliga kommunpolitikernainte velat lyssna till. påpekaratt rapporten visar att inte lever upp till sinaåtaganden enligt . Denstadgar bl.a. att varje land är skyldigt att eftermåttet av sin förmåga göra sitt yttersta för atttillgodose barnens behov.Sverige var en av initiativtagarna till FN:sbarnkonvention och en av de första stater somundertecknade . Vi har därförett särskilt ansvar att leva upp till våra åtaganden.Mot bakgrund av ovanstående vill jag frågasocialminister åtgärder tänker regeringen vidta för attsäkerställa att lever upp till sina åtagandenenligt ?1993/94:131 av () tillstatsministern om informationsteknologin:''Det är i och dess idéer som framtidenligger'', skrev i boken ,svensk, europé. Mot den bakgrunden framstår detsom paradoxalt att hans första internationellaelektroniska brev var ställt till president --det handlade om embargot mot -- samt tilljust Vietnam.I statsministerns tal Människan -- tekniken --framtiden vid den 7februari nämndes över huvud taget varken Europaeller den europeiska unionen. Det är begripligt motbakgrund av att EU är på efterkälken när det gälleranvändningen av den modernainformationsteknologin. Statsministern hade intekunnat koppla upp sig mot ellerHelmuth via det system statsministernsanvänder -- Internet.Statsministern föröskte i sitt IVA-tal göra ideologiav den nya tekniken. nämndes inteMarx produktivkrafter. I stället talades det om''kollektivismens successiva borttynande'' och omden ''marknadsekonomiska revolutionen''.Statsministern hyllade också de ''förfinadeintelligensens och småskalighetens teknologier''som dominerar i stället för ''den råa styrkan''.Men den nya informationsteknologins dialektik äralldeles för komplicerad för att rymmas inomramen för sådana slagord. Internet har sitt ursprungi den federala statens beställningar och har inte haftnågon kommersiell operatör bakom sig. Det harbyggt på samarbete mellan engagerade människoroch organisationer med små inslag avprofitintressen. Internet har, som (SvD ), inte någonägare eller styrelse.Statsrådsberedningens s.k. Bulletin Board Systemhar inrättats efter förebild från . Detligger då nära till hands att jämföra statsministernstal med vice president tal isamma ämne i . Gorebetonade där det samhälleliga ansvaret för att inteprivata intressen skall skapa monopol ochförhindra allas tillgång till teknologi.Al sade också i sitt tal att skolorna var defattigaste samhällsinstitutionerna när det gällertelekommunikationer och lovade attadministrationen skulle ''take action to avoidcreating a society of information haves and havenots''. Bildt talade mera vagt om att ''bredda''användningen men gav inga exempel på hur dettaskulle gå till.Den ''datoriserade tågluffargenerationen villerövra hela världen'', sade statsministern också,och det är lätt att instämma i det. Men den ungagenerationenär också djupt misstänksam mot denmaktkoncentration som finns i såväl ekonomi ochpolitik som informationsteknologi. I medievärldenär ett litet fåtal jättebolag helt dominerande.Vänsterpartiet välkomnar -- som bl.a. framgår avvår informationsteknologiska motion frånallmänna motionstiden -- ett ökat samhälleligtengagemang på detta område. Vi tycker också attdet är bra att statsministern själv tagitordförandeskapet i den kommission som skall ledaarbetet. Men vi är kritiska till avsaknaden avoffentlig debatt om målet med verksamheten ochhävdar behovet av demokratisk insyn ochmedinflytande från riksdag och allmänhet.I den framlagda propositionen Utbildningoch forskning föreslås att medel ur Fond 92--94skall avsättas till en stiftelse för att främja ökadanvändning av informationsteknologi. Enligtuppgifter i från harnu också vänt sigtill sju internationella konsultgrupper med enförfrågan om de vill lämna anbud på leverans av enrapport till som skall ''identifiera vadsom konstituerar en informationsteknologiskinfrastruktur av världsklass på meddellång (ett ) och lång sikt (fem till )''.Regeringen avser tydligen att före valet och utanoffentlig debatt låta en stiftelse, vars ledning densjälv utsett, låsa fast den framtida IT-strategin påbasis av idéer från internationella konsultbolag.Mot denna bakgrund vill jag fråga statsministern:1. Vilka initiativ avser statsministern ta för att denmoderna informationsteknologin skall främjademokrati, mångfald och jämlik tillgång tillinformation i och världen?2. På vad sätt kommer allmänhet, riksdag och denkommande regeringen efter valet att få påverkaden informationsteknologiska strategin?27 § Kammaren åtskildes kl. 20.47.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 5§ anf. 65 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m.meddelandet om samlad votering,av tredje vice talmannen därefter t.o.m.ajourneringen ochav förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.