prot · GH09107 · 1994-05-19 00:00:00 — Han har varit enouttröttlig och oförbrännerlig kämpe för att värnaom människors rättigheter runt om i hela världen.Jag tänker inte minst på hans kamp för att förbättrafångarnas ställning i ett mycket mycket stort antalländer. Jag vet inte i hur många länder Hans GöranFranck har besökt fängelser, men jag tror att hanhar ett svårslaget världsrekord.Vi har i utskottet haft ett utomordentligt fintsamarbete med . De kamratersom stannar i utskottet kommer att sakna hansinsatser.Herr talman! Regeringar kommer och regeringargår, men har alltid varit iopposition. Jag skulle på utskottets vägnar viljatacka honom för hans insatser i riksdagen.Jag ber också att få säga några ord av tacksamhet --här lämnar jag rollen som utskottsordförande -- tillIngela . har tillhörtutrikesutskottets flitigaste kritiker och ocksåregeringarnas flitigaste kritiker. Hon har i storutsträckning agerat inom samma områden somHans Göran . Jag tycker att hon har gjort enutomordentligt viktig och nyttig insats i ,och hon har varit en kämpe för de mänskligarättigheterna som har gjort stor nytta i dennaviktiga sak. Jag riktar ett varmt tack också tillIngela !I detta anförande instämde (),(), (), (), (), ElisabethFleetwood (m), (), GöranLennmarker (m), (), LenaKlevenås (s), (), (), (), () ochLena ().Överläggningen var härmed avslutad.Meddelande om SoU34 och SfU15Anf. 76 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Såvitt nu kan bedömas kommer efter ny behandlingsocialutskottets betänkande om vårdnadsbidrag attkunna bordläggas . avsessocialförsäkringsutskottets betänkande omföräldaförsäkring också att bordläggas.Det kommer att föreslås att båda betänkandenaavgörs efter en bordläggning och sålunda behandlasvid morgondagens sammanträde.Socialutskottets betänkande kommer att upptas tillbehandling efter voteringen avöverskjutande ärenden.BeslutSkU31 Rättssäkerhet vid beskattningenMom. 1 (fråga om avslag på propositionen)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:297 för utskottet11 för men.41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:122 s, 75 m, 28 fp, 25 c, 24 kds, 21 nyd, 2 -För men. :10 v, 1 -Frånvarande:16 s, 5 m, 5 fp, 6 c, 2 kds, 2 nyd, 4 v, 1 -Mom. 2 (tredjemansrevision m.m.)1. utskottet2. 1 i motsvarande del (s)Votering:174 för utskottet134 för res. 141 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:75 m, 28 fp, 25 c, 24 kds, 21 nyd, 1 -För res. 1:122 s, 10 v, 2 -Frånvarande:16 s, 5 m, 5 fp, 6 c, 2 kds, 2 nyd, 4 v, 1 -Mom. 5 (tvångsåtgärder m.m.)1. utskottet2. 4 i motsvarande del (s)Votering:173 för utskottet134 för res. 442 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:74 m, 28 fp, 25 c, 24 kds, 21 nyd, 1 -För res. 4:122 s, 10 v, 2 -Frånvarande:16 s, 6 m, 5 fp, 6 c, 2 kds, 2 nyd, 4 v, 1 -Mom. 7 (anstånd med att betala in skatt m.m.)1. utskottet2. 6 i motsvarande del (nyd)Votering:285 för utskottet22 för res. 642 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:121 s, 74 m, 28 fp, 25 c, 24 kds, 10 v, 3 -För res. 6:1 s, 21 nydFrånvarande:16 s, 6 m, 5 fp, 6 c, 2 kds, 2 nyd, 4 v, 1 -Mom. 12 (vissa övriga rättssäkerhetsfrågor)1. utskottet2. 12 (nyd)Votering:286 för utskottet21 för res. 1242 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:122 s, 74 m, 28 fp, 25 c, 24 kds, 10 v, 3 -För res. 12:21 nydFrånvarande:16 s, 6 m, 5 fp, 6 c, 2 kds, 2 nyd, 4 v, 1 -Mom. 13 (frågan om ett återinförande avskatteflyktslagen)1. utskottet2. 13 (s)Votering:174 för utskottet134 för res. 1341 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:74 m, 28 fp, 26 c, 24 kds, 21 nyd, 1 -För res. 13:122 s, 10 v, 2 -Frånvarande:16 s, 6 m, 5 fp, 5 c, 2 kds, 2 nyd, 4 v, 1 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UU26 Mänskliga rättigheter, m m.Mom. 11, 30, 36, 37, 39, 42, 44, 48 och 56(barnarbete m.m.)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:293 för utskottet12 för men.4 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:121 s, 74 m, 26 fp, 26 c, 24 kds, 21 nyd, 1 -För men. :10 v, 2 -Avstod:2 s, 2 fpFrånvarande:15 s, 6 m, 5 fp, 5 c, 2 kds, 2 nyd, 4 v, 1 -Mom. 49 (den zigenska folkgruppens situation)Yrkanden:1. utskottet2. 1 och 2 (fp)Votering:289 för utskottet18 för mot. U64142 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:121 s, 73 m, 23 fp, 26 c, 23 kds, 21 nyd, 2 -För mot. U641:1 s, 5 fp, 1 kds, 10 v, 1 -Frånvarande:16 s, 7 m, 5 fp, 5 c, 2 kds, 2 nyd, 4 v, 1 -Mom. 61 (erkännande av )1. utskottet2. (nyd)Votering:281 för utskottet21 för res.6 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:121 s, 70 m, 28 fp, 25 c, 24 kds, 10 v, 3 -För res. :21 nydAvstod:2 s, 3 m, 1 cFrånvarande:15 s, 7 m, 5 fp, 5 c, 2 kds, 2 nyd, 4 v, 1 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av förste vice talmannen medgavkammaren att de ärenden som hann debatterasfärdigt under återstoden av dagens sammanträdefick avgöras vid morgondagens arbetsplenum.5 § Internationella miljöfrågorFöredrogsutrikesutskottets betänkande1993/94:UU22 Internationella miljöfrågor.Anf. 77 ():Herr talman! Vi skall nu behandla internationellamiljöfrågor. I samband med och efter har dessa frågor fått en extra storuppmärksamhet. Det är helt berättigat, inte pågrund av denna konferens utan på grund av desakproblem som där behandlades.När vi talar om internationella miljöfrågor gällerdet som regel stora, gränsöverskridandemiljöproblem. De internationella miljöfrågorna äroftast de viktigaste, men vi skall naturligtvis integlömma att det finns ett samband mellan globala,regionala och lokala frågor. Vi använder ju iblanddet tänkvärda uttrycket ''Tänk globalt -- handlalokalt! ''Det betänkande som vi nu skall debatterainnehåller diverse frågor av internationell karaktär.Jag tycker att de flesta av de förslag som lyfts fram idetta betänkande är goda och viktiga, men jag skallbegränsa mig till att beröra två socialdemokratiskaförslag i vår partimotion om miljöfrågor vilkenväcktes under den allmänna motionstiden.Jag skall först ta upp frågan om miljöregler inomhandelspolitiken. I , varshandelsregler numera ligger under World TradeOrganization, finns en undantagsartikel sombehandlar hälsofrågor för djur och växter. Enarbetsgrupp för miljöfrågor har under ett par årvarit verksam inom GATT.I samband med uppföljningen av Uruguay-rundanoch undertecknandet av iMarrakech i enades man vidare om ettarbetsprogram för frågor om handel och miljö. Ettsammanträde har inplanerats till , dåarbetet skall börja. Detta skall sedan rapporterastill ministerrådskonferensen. I anslutning till detskall en serie punkter och krav från följas upp.I detta sammanhang verkar framför allt föratt de internationella miljökonventionerna skall tasin i avtalet, så att inte bryter motinternationella miljökonventioner utan i ställetsamverkar med dessa, vilket i praktiken inte ärfallet . Detta skall ske genom utnyttjande avundantagsartikeln -- som ibland kallas ettmiljöfönster -- även om effekterna skulle bli avdiskriminerande karaktär.Sverige har dessutom arbetat för att få till stånd enmiljökommitté, något som vi har misslyckats med,och för att ge en mer stabil organisation åtmiljöarbetet inom ramen för GATT-avtalet.Dessutom pågår ett arbete i detta sammanhanginom och . Vi tycker frånsocialdemokratisk sida att detta är bra, och vi hardärför på denna punkt inte brytt oss om att avgenågon reservation i anslutning till vårtmotionsförslag.Jag vill dock säga att vi i vår motion siktarlängre. Vi nämner i den att det är mycket viktigt inom ramen för det fortsatta arbetet inomWTO tillämpar försiktighetsprincipen, principenom förorenarens betalningsansvar ochsubstitutionsprincipen. Det är också väsentligt atttvistepanelerna besitter miljökunskaper och har ettöppet arbetssätt som möjliggör insyn. Det behövsvidare preciseringar av möjligheterna att ta utskatter och avgifter och en översyn av sådanamiljökrav på produktionsprocesser som påverkarkonkurrensen.Vi pekar också på vikten av att ta upp demiljöutsläpp som ökade transporter medför, och visäger avslutningsvis att vi vill ha en långsiktigmiljöstrategi för den del av somnumera ligger under WTO. Vi vill att det görs enmiljöanpassning fullt ut också på handelns område.Vi förutsätter att den nuvarande och denkommande regeringen arbetar vidare med de härfrågorna.Ett annat krav i vår motion gäller en nordeuropeiskmiljökonferens. I det fallet är vi inte överens medutskottsmajoriteten, och jag yrkar därför bifall tillvår reservation under mom. 6.Jag tycker inte att majoriteten i sin skrivning ibetänkandet tar denna fråga riktigt på allvar. Manhänvisar till en mängd små konferenser somredovisas i betänkandet och som i och för sig tarupp viktiga detaljfrågor på miljöområdet. Vårtförslag har dock en annan inriktning. Vi menar attdet finns behov av att som uppföljning av anordna en konferens som samlarNordeuropa kring de miljöproblem som där finnsatt lösa. Det finns ett behov av att hålla sammandessa frågekomplex inom miljöområdet föröverblick och för helhetsgrepp, och då räcker detinte med de sakkonferenser som anordnas på enserie områden.För att få till stånd ett rent , något som visocialdemokrater vill arbeta för, och för att Sverigeskall kunna gå före, vilket vi också vill arbeta för --jag förmodar att man kan vara överens överpartierna om detta -- behövs också detta bredaregrepp. Vi menar att måste gå före när detgäller omställning av produktion, konsumtion ochenergiförsörjning. Vi som européer har liksom manhar i övriga rika delar av världen ett särskilt ansvar.Europa behöver en gemensam miljöpolitik. Detbehövs också genomgripande förändringar för attvi skall kunna uppnå och svara mot Rio-mötets måloch utmaningar.Det behövs, som vi skriver i vår motion, en samladvision för ett framtida hållbart . Vi menaratt man för att komma fram till en sådan behöveranordna en nordeuropeisk miljökonferens meddeltagande från en rad olika länder och med enbred representation från de respektive länderna.På denna punkt delar vi, som sagt, inteutskottsmajoritetens uppfattning. Det framhålls ibetänkandet att de mindre konferenserna ''täckerbehovet för att fortlöpande diskutera nödvändigaåtgärder för att förbättra miljön i ''. Jagmenar i stället att man i , där man harmöjligheter att skapa en gemensam syn och hargemensamma erfarenhter, behöver en gemensamkonferens för att följa upp Rio-mötet.Med detta yrkar jag återigen avslag på utskottetshemställan under mom. 6 och bifall till vårreservation under samma moment.(forts. )AjourneringKammarens beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 19.00.5 § (forts.)f415 > Internationella miljöfrågor(forts. UU22)Anf. 78 HANS ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillutskottets hemställan i dess helhet.Det här betänkandet behandlar en rad frågor somhar med mänsklig överlevnad att göra. om att värna jordens vattenresurser, särskiltsötvattentillgångarna. Det handlar också omregionalt samarbete på miljösidan och omhanteringen av miljöfarligt avfall.Som grund till betänkandet ligger en rad motionervilka som regel anses besvarade efter bara ett kortresonemang. Det hindrar inte att flera av de frågorsom behandlas i de här motionerna ärutomordentligt viktiga. FN:s hantering av deninternationella miljörätten och kanske särskilthanteringen av luft- och vattenfrågor är ett problemsom fortfarande inte är löst.Ett flertal motioner behandlar problemet medvattentillgångar i världen. Manpåpekar att kampenom vatten ser ut att bli en av de främsta orsakernatill framtida konflikter i världen. Vi bör se till attbiståndsprojekt i u-världen också omfattar etthållbart utnyttjande av sötvattentillgångarna. Påsenare tid har vi sett konflikter börja spira på fleraställen.Vi kan också se till närmiljön. problemär fortfarande att en tredjedel av storstäderna runtinnanhavet pumpar ut sitt avloppsvatten rätt ut isjön.Det är ett anständighetskrav för industriländer attinte tillåta sig att dumpa sitt miljöavfall och annatavfall för deponering i utvecklingsländer. Detföreligger numera enighet om totalförbud motsådan dumpning.Ökenbildningen i världen hör indirekt samman medvattenmiljön. Även överpopulationen är ett problemsom vi hoppas att världens länder snabbt kan ta itumed.När det gäller de frågor som behandlas ibetänkandet är partierna i utrikesutskottet i detnärmaste överens. Vi har inte så olika åsikter om idessa frågor. Det föreligger dock ensocialdemokratisk reservation, som nämndes avföregående talare, om en nordeuropeiskmiljökonferens. Utskottets majoritet påpekar att ettmiljöministermöte ägde rum i iår och att ett nytt skall äga rum på . Ytterligare två möten kommer att äga rumunder det närmaste året.Utskottsmajoriteten har bedömt att frågorna är vältäckta på en hög nivå. Behov av konferenser kanskeföreligger på det vetenskapliga planet, men just nutror vi att man på det politiska planet bäst möts ibilaterala förhandlingar i miljöministraranas värld.Därför föreslår vi att reservationen skall avslås tillförmån för utskottets yttrande.Anf. 79 () replik:Herr talman! Det sades att det skulle vara motiveratmed samlade konferenser i om de var på ettvetenskapligt plan och berörde forskare. När detgäller det politiska området har utskottet funnit attmiljöministerkonferenserna som behandlar olikasakfrågor skall vara till fyllest.Från socialdemokratisk sida anser vi att vad Europabl.a. behöver är att vi politiker vågar utmanatill debatt om miljöfrågorna, att vi vågar ha envision om hur vi skall klara av att bygga ettmiljövänligt . Så resonerar många av ossockså när det gäller EU-frågan. Vi ser en möjlighetatt utveckla en helt ny satsning för . Vi har --oavsett ett medlemskap eller inte -- sett på ennordeuropeisk konferens på samma sätt.Som politiker, både som regeringsrepresentanteroch som parlamentariker, har vi behov av att samlaspå bred front i för att utmanas inför nya ochviktiga satsningar. Det räcker inte med attmiljöministrarna möts och diskuterar sakfrågor. Vibehöver ett komplement till sådana möten. Det ärspeciellt angeläget om vi skall utforma ett programför en samlad miljöpolitik i . Därför delarjag inte uppfattningen att detta bara skulle varaangeläget när det gäller forskningen.Anf. 80 HANS () replik:Herr talman! Jag tror också att vi behöver ettintensivt samarbete kring miljöfrågorna även inorra . Men som situationen är just nu finnsdet en rad politiska frågor, detaljfrågor, som manskall diskutera. När man har kommit en bit på vägfinns det nya möjligheter att ta upp diskussionen omen nordeuropeisk miljökonferens. Det är alldelesgivet att konferenser ibland kan leda framåt, menman bör ha rimliga teman att diskutera. Så långthar vi inte kommit i dag.Anf. 81 () replik:Herr talman! Det finns rimliga teman att diskutera.Dels känner vi mycket väl till de europeiskamiljöproblemen, dels är uppföljningen avRiokonferensen en viktig motor och ett viktigt motivför att genomföra en nordeuropeisk miljökonferens.Det finns en hel serie utmaningar som motiverar attvi följer upp på regional nivå, precissom den förbereddes med regionala konferenser.Jag deltog som svensk observatör i en konferens iAfrika. I Bergen hade vi, föreRiokonferensen, en konferens som berörde Europa.Vi behöver följa upp på detta sätt.Jag vidhåller att det är olyckligt att majoriteten intekan se värdet av det.Anf. 82 ():Herr talman! Miljöföroreningar känner ingagränser. Världens länder och företag måstetillsammans finna lösningarna på de enormaproblemen. Naturens förnybara resurser kanförsörja oss alla om vi vårdar dem och inteförbrukar och förgiftar dem. En uthållig utvecklingär nödvändig och egentligen det inspirerandeprojekt som kan förnya näringslivet i en ekologiskstrukturomvandling. Det behövs helhetssyn ochnytänkande och ett samarbete i hela världen för attklara denna utmaning.Jag har begärt ordet därför att jag inte tror attdet är allmänt känt i i hur hög grad vårt landär engagerat i miljöfrågorna internationellt. Det varfaktiskt som fick upp miljöfrågorna på FN:sdagordning. Utan insatser hade inteFN:s första miljökonferens i blivitav.Jag hade själv förmånen att som FN-delegat få följaambassadör arbete inför om miljö och utveckling som kom atthållas i . Först lyckades han iåtskilliga förmöten, s.k. informal informals,övertyga om att detta inte bara var ettnytt sätt för i-världen att hindra u-ländernasutveckling. Sedan fick han arbeta med vissavästländer som började krångla. Utan somdrivande kraft tror jag att det hade varit osannoliktatt konferensen hade kunnat hållas.Arbetet följs nu upp i vårt land genom beslutet omatt börja förverkliga kretsloppssamhället ikommunala Agenda 21-program, i en växandeförståelse för ekologisk odling och i arbetet medskatteväxling.I nästa vecka deltar miljöminister den avslutande ministerdelen av mötet medCSD, Commission on Sustainable Development, iNew . CSD är det organ som har hand omuppföljningen av . CSD-mötetkommer att behandla hur världens regeringar ochFN-systemet skall genomföra och utveckla de beslutsom fattades i , framför allt när det gäller hälsa,miljö, färskvatten, kemikalier och miljöfarligtavfall.När det gäller vet jag att de centerledda regeringarna på 70-taletväckte frågan om gränsöverskridandeluftföroreningar i FN:s ekonomiska kommitté förEuropa, ECE. Denna kommitté hade för övrigtGunnar som sin första chef.I dag behandlar vi ett utskottsbetänkande som ärfullt av exempel på att fortsätter att arbetaför och världens miljöfrågor. Östersjönsmiljö engagerar i hög grad.Olof skall inviga Östersjöveckan 94. Detär ett arrangemang om miljö anordnadav , och Trosas kommuner.Detta är alltså nästa vecka.Sverige verkar i , för ettÖstersjöprogram, i i Uppsalaoch inom ramen för Helsingforskonventionen.Också på nivå och i många folkrörelserutförs ett viktigt arbete tillsammans med vänorteroch i olika projekt för att komma till rätta medÖstersjöns miljöproblem. Miljöministermötenplaneras för Barentshavsområdet, på Kolahalvönoch i Tallinn.Självfallet är vi också mycket aktiva i FN:smiljöorgan UNCED, där kan dra nytta avdet kompetenta arbete som bedrivs inom StockholmEnvironment. Detta påpekade också utskottet.Alltför sent uppmärksammades vi i vårt land påmiljöproblemen med . I Indiendemonstrerar hundratusentals människor mot vadman upplever som ett stort hot mot miljön. Sverigekommer att i samarbete med de övriga nordiskaländerna verka pådrivande för ett arbetsprogramom handel och miljö i GATT-sammanhang. Viförbereder det i och beslöts vid ett globalt möte i inomramen för , att det är förbjudetför i-länderna att exportera giftigt avfall till . Enligt uppgift försökte först fåmed sig EU, utan att lyckas. EU bromsade, och inte vara med på det här förbudet. Danskarnakunde inte själva driva på frågan, eftersom EU talarmed en röst i internationella forum. togupp frågan vid iår, och övriga nordiska länder verkade för att få tillstånd ett beslut. Beslutet fattades alltså helt nyligeni Genève.Herr talman! tillhör de tio länder på jordensom är med i flest internationella organisationer.Enligt 1993:44 ärdet inte mindre än 3 754 stycken, varvid drygt 300omnämns i rapporten. Vi skall självfallet fortsättaatt vara pådrivande och söka samarbete medlikasinnade länder för att skapa förståelse för att engod miljö är förutsättningen för fortsatt utveckling.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan.Anf. 83 ():Herr talman! Vatten, rent vatten, är ett av våra mestgrundläggande behov eller krav för att vi skallkunna överleva. Det tänker vi inte så mycket på ivårt privilegierade land. Men vi behöver bara göraen kort resa i södra för att konstatera att fleroch fler hushåll köper sitt dricksvatten isnabbköpet, därför att kranvattnet är på gränsentill otjänligt. Längre bort, i delar av ,och , är vatten i regel enbristvara eller obrukbart. Det är därför oroande attkonstatera att världens vattenförbrukning hartredubblats sedan 1950.I Riodeklarationen -- dvs. ett uttalande frånUNCED-konferensen, för miljö ochutveckling -- slås viktiga grundläggande principerfast för nationers och människors ansvar iförhållande till vår gemensamma jord. Avsiktenmed deklarationen är att etablera ett nytt ochjämlikt internationellt samarbete för att få till stånden hållbar utveckling. Detta berör bl.a.vattenutnyttjandet i mycket hög grad.Herr talman! Tecken på vattenstress finns på mångahåll. Grundvattennivån sjunker, sjöar krymper ochvåtmarker försvinner. Ingenjörer vill ''lösa''vattenproblemen genom att bygga ännu flermonumentala vattenledningsprojekt till likamonumentala kostnader och med miljöskador somföljd. Floder som flyter fritt till havet är i dagsällsynta. Många av dessa fria flöden är dömda attregleras . Kring , ,och andra städer som lider av vattenbristökar konkurrensen mellan stadsinvånare ochbönder om de begränsade resurserna. Folket iMellanöstern har mer än en gång hört sina ledaretala om att gå i krig för vattnets skull.Herr talman! Vatten är en förnybar resurs, men denär också ändlig. Vattnets kretslopp begränsartillgången. Vattentillgången per person, ett grovtmått på försörjningstrygghet, minskar närbefolkningen växer. Vattentillgången per capita ivärlden är en tredjedel av vad den var ,eftersom ytterligare 1,8 miljarder människor hartillkommit sedan dess.I dag har 26 länder med 232 miljoner människor förlitet vatten. Eftersom många av dessa länder harhöga födelsetal, förvärras deras vattensituationsnabbt. 11 av bristländerna finns i . År 2010kommer ytterligare 6 afrikanska nationer att kunnaräknas in i den gruppen, ombefolkningsprognoserna förverkligas. Då kommer400 miljoner afrikaner att leva i länder medvattenbrist. Det är av den befolkningkontinenten beräknas ha.I har 9 av 14 länder redan problemmed tillgången på vatten. Det gör området till denregion i världen där vattenproblemen är mestkoncentrerade. I flera av länderna i Mellanösternväntas befolkningen fördubblas . Ensnabbt krympande vattentillgång är oundviklig.Rätten till vatten kan skapa politisk instabilitet i helaregionen. Konflikter kan flamma upp redan underinnevarande decennium, eftersom de flesta floder iMellanöstern delas mellan flera nationer.Perioden --1990 utlyste FN som ettvattenårtionde. För att se vilka positiva resultat somuppnåtts hölls en konferens i Paris1989. Man fann då att vissa förbättringar haråstadkommits när det gäller att öka tillgänglighetentill rent vatten och ordentliga toaletter. Dessutomhar många vattenprogram fått en mer social änteknisk inriktning. U-landsanpassad teknik haralltmer kommit till användning. Man kan tycka attdet är . Vattenprogram kopplas allt oftaretill hälsoprogram. Kvinnor har också börjat dras ini planering och genomförande. Detta har i sin turbörjat ge goda resultat. Det är bra, men långt ifråntillräckligt, att exempelvis handkraft användsi stället för dieselpumpar.Eftersom jordbruket använder två tredjedelar avallt vatten från floder, sjöar, bäckar ochunderjordiska lager, är effektivare konstbevattningdet viktigaste för att man skall uppnå en hållbarvattensituation. Genom att man bättre tar till varade knappa vattenresurserna med enkla teknikerinom jordbruket såsom terassodling, vattenfällorvid grödan och effektivare kanalsystem ärbesparingar på mellan och inom näraräckhåll. Om bevattningsbehoven minskar medexempelvis någon tiondel, frigörs tillräckligt medvatten för att tillgången för andra mänskliga behovskall fördubblas världen över. Vi känner till situationen. Därför är det nudags att formulera konkreta åtgärdsprogram!Herr talman! I olika internationella sammanhang,bl.a. vid det s.k. Dublinmötet och vidUNCED-konferensen, diskuterades behovet av eninternationell vattenkonvention.