prot · GH09112 · 1994-05-27 00:00:00 — Mende flesta uppgifter som har kommit fram är justäldre uppgifter, från 70- och början på 80-talet.Jag kan alltså inte hålla med om att vi inte harvidtagit en massa åtgärder för att komma till rättamed fusket, och jag har i mina tidigare inläggredogjort för dessa åtgärder.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1993/94:254 till jordbruksutskottetSkrivelserna1993/94:247 till socialutskottet1993/94:248 till utrikesutskottet7 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återUtrikesutskottets betänkande 1993/94:UU23Socialförsäkringsutskottets betänkanden1993/94:SfU15, SfU19 och betänkande 1993/94:NU26Arbetsmarknadsutskottets betänkande1993/94:AU138 § BordläggningAnmäldes och bordladesKonstitutionsutskottets betänkanden1993/94:KU41 biståndsverksamhet1993/94:KU42 FörvaltningsmyndigheternasledningFinansutskottets betänkande1993/94:FiU22 Förnyat förslag till lagstiftning omingripande mot otillbörligt beteende avseendeoffentlig upphandlingSkatteutskottets betänkande1993/94:SkU42 Ändringar i skatteregisterlagenJustitieutskottets betänkande1993/94:JuU32 Rättskapacitet och immunitet ochprivilegier inom betänkande1993/94:UU19 betänkanden1993/94:FöU12 Utbildning för fredsbevarandeverksamhet1993/94:FöU13 Uppskov med behandlingen avvissa ärenden1993/94:FöU14 Övergång till kapitalkostnader förlokaler, m.m.Trafikutskottets betänkanden1993/94:TU32 Bolagisering av Vägverketsproduktionsdivision m.m.1993/94:TU33 Avskaffande av diskriminering såvittavser fraktsatser och befordringsvillkor1993/94:TU37 Överflyttning av fartyg mellanfartygsregisterBostadsutskottets betänkanden1993/94:BoU18 Ändring i plan- och bygglagenm.m.1993/94:BoU19 En ny organisation för lantmäterioch fastighetsdataverksamhet m.m.1993/94:BoU20 Ombildning av StatensBostadsfinansieringsaktiebolag, SBAB1993/94:BoU21 Ändringar ihyresförhandlingslagen m.m.1993/94:BoU22 Uppskov med behandligen av vissaärenden9 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 26 maj1993/94:556 av () tillförsvarsministern om värnpliktiga unga företagare:Många unga värnpliktiga driver egna företag, ofta iett uppbyggnadsskede. När de värnpliktiga skallgöra värnplikten kan de få ett näringsbidrag påmaximalt per dag för att täcka de extrakostnader samt förlorade intäkter som kanuppkomma i samband med tjänstgöringen.Ofta överstiger kostnaderna ochinkomstförlusterna bidragstaket varför dessa ungaoch ambitiösa företagare drabbas mycket negativtav sin värnplikt.Vilka åtgärder är försvarsministern beredd att vidtaför att hjälpa unga egna företagare som görvärnplikten?1993/94:557 av () till statsrådetReidunn om revisionsplikt för mindreföretag:I omfattas alla aktiebolag av revisionspliktoberoende av verksamhetens omfattning ochägareförhållanden.De svenska aktiebolagen är av mycket varierandestorlek. Cirka en tredjedel av de verksammaaktiebolagen har inte några anställda. Endast 10 %av aktiebolagen har fler än tio anställda.I flera västeuropeiska länder är mindre aktiebolagundantagna från revisionsplikt. Ytterligare länderöverväger att befria små aktiebolag frånrevisionsplikten.Överväger regeringen att undanta mindreaktiebolag från kravet på revisionsplikt för att få enbättre överensstämmelse med gällandebolagsdirektiv inom EG/EU?1993/94:558 av () tillutrikesministern om Cambodja:Det har gått valet i Cambodja (23--28maj 1993), som väckte förhoppningar om fred ochdemokrati. reste densista FN-soldaten hem. De röda khmererna hardärefter bedrivit en omfattande militär offensivsom lett till att de behärskar avterritoriet i Cambodja. Innan FN kom till landetkontrollerade de endast 5--. De begränsadeFN-sanktionerna mot de röda khmererna har visatsig otillräckliga. Den FN-ledda fredsprocessen är iallvarlig fara. Behovet av utökat internationelltbistånd är mycket stort.I anledning härav får jag fråga utrikesministern.Vilka åtgärder avser regeringen vidta för svensk deloch på det internationella planet för att stödja dencambodjanska regeringens ansträngningar attuppnå fred och utveckling i Cambodja?1993/94:559 av () tillutrikesministern om den kurdiska frågan i FNm.m. :Kurderna i , och är utsatta för ettuppenbart ökat tryck. I pågår ett gerillakrigmellan armén och PKK. Övergrepp ochkränkningar av de mänskliga rättigheterna sker.Turkiet bombar inne i irakiska ochflyktingar tar sig dit både från och Iran.I Irakiska är försörjningsläget ytterstprekärt. FN:s sanktioner mot samt Irakssanktioner mot irakiska slår oerhört hårtmot civilbefolkningen. Detta och yttre tryck har letttill motsättningar mellan kurdiska partier.Biståndsarbetet i området har kommit i allvarligasvårigheter.Vilka åtgärder avser utrikesministern vidta för attmedverka till att den kurdiska frågan kommer upppå dagordningen i FN och andra internationellaorgan?1993/94:560 av (-) till statsrådetUlf om villkor för textilimport:Så sent som 1991 upphävdes de kvantitativabegränsningarna av tekoimport till . Iförhandlingarna om medlemskap i begärdeSverige att stå utanför EU:s begränsningar. Man enades i stället om att Sverigeaccepterar kvotsystemet men inom dess ramar gesmöjlighet att upprätthålla det nuvarandeimportmönstret.Kvotsystemet är beklagligt eftersom det leder tillhögre konsumentpriser och försvårar förexportörerna i de länder vi importerar från. Destoviktigare blir det då att regeringen klargör hurSverige med minsta möjliga besvär och till lägstamöjliga kostnad kan ingå i detta system. Hur skallsystemet utformas så att kvoterna kommer denuvarande exportörerna till till godo? De ärandra än de nuvarande EU-kvothavarna. Det ärockså mycket angeläget att i förhållande tillEU har en pådrivande roll så att EU:simportbegränsningar avskaffas snabbare än vadGATT-avtalet kräver. Regeringen har efterförhandlingarna inte agerat märkbart i dessa frågor.Jag vill därför fråga:Avser regeringen vidta åtgärder för att dels göraövergången till kvotsystem så lindrig som möjligtoch dels bidra till systemets upphörande?1993/94:561 av (-) tillmiljöministern om den aviserade miljöbalken:Den, i tre regeringsdeklarationer, utlovadepropositionen om en miljöbalk har inte kommit tillriksdagen. Lagrådsremissen som lämnatstill Lagrådet, har utsatts för allvarlig kritik, frånsåväl ledamöter i miljöskyddskommittén, varsbetänkande är grund för lagrådsremissen, somandra aktörer.Sammanförandet av miljölagstiftning i en balk ochden översyn av lagarna som görs är givetvis avseddaatt skärpa samhällets miljöskydd. Men förslagetleder inte till effektivisering. I stället skapasoklarheter som försvårar miljöskyddsarbetet.Kritik har också riktats mot att talerätten för ideellaorganisationer inte förbättras och därmed fortfaratt vara sämre än EU:s.Miljöbalken är oerhört viktig. Med tanke på denallvarliga kritiken vore det därför värdefullt om enproposition inte forceras fram. Om regeringenavstår från att nu lägga en proposition så ges tid tillytterligare genomgång och förbättringar. Jaghoppas därför få ett nej till svar på följande fråga:Avser regeringen, ,förelägga en proposition om miljöbalk?1993/94:562 av () till miljöministernom förvaring av kärnbränsleavfall:Kommunfullmäktige i kommun har den 2november 1993 beslutat att hos SKB begära enförstudie av förbättringar och möjligakonsekvenser avseende slutförvar av kärnbränsle ikommunen.Beslut om avtal med SKB om en förstudie togs den17 . Miljöminister harockså fått en inbjudan att besöka för utbyteav information om frågorna kring avfallshanteringoch slutförvar.Det är självfallet så att för kommun harmöjligheterna till framtida sysselsättning spelat roll för avgörandet när kommunen beslutat attansöka hos SKB om förstudien.Jag vill därför fråga miljöministern:Har regeringen fattat något beslut till stöd för attvalet av ort för förvaring av kärnbränsleavfall skallstyras av hänsyn till behovet av sysselsättning?1993/94:563 av (nyd) tillarbetsmarknadsministern omungdomsarbetslösheten:Arbetslösheten bland ungdomar är fyra gångerstörre än bland medborgare . Inom korttillkommer 130 000 ungdomar som avslutar sinutbildning och söker arbete.Vilka åtgärder planerarministern för dessa ungdomar för att nedbringaarbetslösheten bland dem?p5p > 1993/94:564 av i (m) tillkulturministern om asylsökande från har beslutat låta tre rwandier,som vistats här sedan 1990-1991, erhållaflyktingstatus då det råderinbördeskrig i Rwanda.Sverige med sin jämfört med övriga unikaasylpolitik har under mindre än beslutat ompermanenta uppehållstillstånd för nära 100 000utlänningar, och besluten har baserats påhumanitära och sociala skäl.De humanitära och sociala skälen för eventuelltasylsökande rwandier är betydligt starkare än vadsom gällde för flertalet av de bosnier, somalier ochkosovoalbaner som erhållit ''gruppasyl'' under desenaste elva månaderna.Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för attrwandiernas asylansökan skall behandlas enligt denpraxis som gällt för asylbeviljade bosnier, somalieroch kosovoalbaner 1993-1994?1993/94:565 av () tillkulturministern om frivilligorganisationernasinsatser för asylsökande m.m.:Frivilligorganisationernas insatser för asylsökande,flyktingar och invandrare är mycket betydelsefulla.Inte minst i dagens opinionsläge medfrämlingsrädsla och stark kritik motflyktingpolitiken blir det nära lokala engagemangetför de människor som berörs extra viktigt. Det kanbli positiva förebilder och skapa bättre förståelseför utsatta människors situation.Därför är det beklagligt att dessa organisationer,bl.a kyrkorna, upplever att regeringen och berördamyndigheter visar ett svalt intresse för derasinsatser och kunskaper. Dialogen brister både medorganisationerna och med dem som arbetar medflyktingfrågorna.Jag vill fråga invandrarministern, om regeringen ärberedd att vidta konkreta åtgärder för att förbättradialogen med frivilligorganisationerna och meddem som arbetar med flyktingfrågorna.1993/94:566 av (nyd) tillkulturministern om bidragsfusk:''Hundratals invandrare lurar till sigjättebelopp. De kvitterar ut socialbidrag, a-kassa,pensioner och barnbidrag i trots att de borutomlands. Bara handlar det om 20 miljonerkronor. I sina hemländer lever de mycket väl på dehär bidragen, säger påsocialutskottets kansli. ''Denna text återfinner man i ingressen till en artikeli tidningen . Enligt artikelnär beredd att satsa både tid och pengarpå att avslöja bidragsfuskarna.Artikeln avslutas med följande text: ''Ja -- de levermycket väl på bidragen i sina hemländer och kankosta på sig att resa hit . Det innebärförmodligen också att de utnyttjar svensk sjuk- ochtandvård till en okänd kostnad och att staten ochkommunerna luras på skattepengar, säger . ''Ny demokrati har ju i initierat till kampemot bidragsfusket och också vunnit gehör fördetta i kammaren. Några förslag på grund avriksdagsbeslutet har vi ännu inte sett.Har statsrådet för avsikt attframlägga konkreta förslag för att stävja detbidragsfusk som tidningsartikeln handlar om?1993/94:567 av () tillkulturministern om kontroll av avvisades identitet:Belgradtidningen ''Borba'' uppgav den 10 mars1994 att över 3 500 arresteringsorder utfärdats avtingsrätten i Prishtina mot kosovoalbanskamilitärtjänstvägrare som flytt utomlands. TTmeddelade att avvisningarna avkosovoalbaner nu kan återupptas sedan Serbienfått att acceptera deras krav att själva fåkontrollera identiteten på dem som skall avvisas. Ifortsättningen skall de avvisades pass i förväglämnas in till iStockholm så att identiteten kan verifieras ochgränsövergångarna underrättas om vilka somkommer att avvisas.Avser regeringen att vidta några åtgärder för attförhindra att den angivna informationenöverlämnas till de serbiska myndigheterna?1993/94:568 av () till civilministernom ungdomars ekonomiska situation:En färsk undersökning från visar attdagens unga är de stora förlorarna ekonomiskt isamhället. Dålig ekonomi begränsar t.ex. nyagenerationer att flytta hemifrån och stå på egnaben.Vilka åtgärder avser ungdomsministern vidta medanledning av de slutsatser som framkommer iSocialstyrelsens rapport?p3p > den 27 maj1993/94:569 av () tillarbetsmarknadsministern om SJ:s verksamhet iÅnge:Den 1 september försvinner 120 jobb i när SJavvecklar hela lokverkstaden och huvuddelen av desom arbetar vid rangerbangården.Ånge har drabbast hårt avnedläggningen av kiselfabriken i ochneddragningen vid Postens verksamhet. Samtidigthar stora investeringar gjorts av SJ och mycketpositiva löften ställts ut angående SJ:s fortsattaverksamhet i . är en av landets mestdrabbade glesbygdskommuner varför SJ:s beslutinnebär stora problem för skolverksamheten ochannan service.Med anledning av det som ovan anförts vill jagställa följande fråga till arbetsmarknadsministern:Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att SJskall leva upp till sitt regionalpolitiska ansvar?1993/94:570 av () tillfinansministern om inomregional skatteutjämning iStockholms län:Riksdagen har trots propåer från moderat hållbeslutat att inte upphäva den lag, som gerlandstinget i möjlighet att bedrivaen inomregional skatteutjämning.I medierna har det moderatafinanslandstingsrådet uttalat att deninomregionala skatteutjämningen kommer attförsvinna om de borgerliga vinner höstenslandstingsval. I sitt uttalande hänvisar Ledel till attfinansminister föreslagit att densärskilda lagen om skatteutjämningen i Stockholmslän skall avskaffas.Ett slopande av den inomregionalaskatteutjämningen skulle få mycket allvarligakonsekvenser för kommuner som ,, och . Jag villdärför ställa följande fråga till finansministern:Avser regeringen att lägga fram förslag om attupphäva lagen som möjliggör en inomregionalskatteutjämning i ?1993/94:571 av () till statsrådetBeatrice om lektorstjänster vidgymnasieskolan:Riksdag och regering har desenaste åren betonat vikten av att andelen lektorerinom gymnasieskolan ökas, men utan resultat.Antalet lektorer har minskat kraftigt efterkommunaliseringen av lärartjänsterna. Igymnasieskolan skulle förut enligt en förordningfrån 1993 finnas 3 000 forskarutbildade lektorer. är de färre än 1 300. Antalet lektorer har påbara minskat med mer än 200. Medelåldernbland lektorerna är dessutom hög, även blandlektorerna inom de s.k. kärnämnena. Nästan 75 %av alla lektorer är över 50 år.En studie som gjorde visaratt det är vanligt att mer än hälften avlektorstjänsterna inom en kommun är vakanta ochatt det är påfallande ofta som kommunerna inte ensförsökt att rekrytera lektorer . Inågon kommun har t.o.m. de vakantalektorstjänsterna dragits in.I skollagen står att kommunerna bör sträva efter attanställa lärare med forskarutbildning. Skolverkethar vidare fått i uppdrag att följa vilkarekryteringsåtgärder kommunerna vidtar, menläget är akut.Vad avser ministern göra för att vända utvecklingennär det gäller lektorstjänsterna på gymnasiet ochför att se till att skollagen på denna punkt efterlevs?1993/94:572 av () till statsrådet om näringsförbud vid konkurs:Under 1993 har problemet med de s.k.bekvämlighetskonkurserna uppmärksammats påallvar. Företagaren sätter helt enkelt sitt företag ikonkurs för att lyfta bort överskulder och fortsättersedan verksamheten, ofta under sammafirmabeteckning som det tidigare företaget, utanatt ta ansvar för de egna skulderna.Anmärkningsvärt är att denna typ avrekonstruktion inte sällan sker med bankensdirekta medverkan. Förlorare blir företagetsleverantörer och statskassan.Någon reell spärr mot konkursmissbruk finns inte,utom för enskilda näringsidkare, som fårautomatiskt näringsförbud tills konkursen äravslutad. Detta automatiska näringsförbud bordeutvidgas till att gälla även de fall då en person driververksamheten genom ett helägt aktiebolag. Detautomatiska näringsförbudet borde gälla ,vilket motsvarar den tid under vilken en normalkonkurs avvecklas. En sådan förändring skulle medall säkerhet stärka respekten för kravet på en sundkonkurrens.Är ministern beredd att verka för en sådanutvidgning av näringsförbudet?p5p > 1993/94:573 av () tillkulturministern om ökningen av asylsökande:Flera hundra asylsökanden kommer tillvåra gränser för att söka asyl. De flesta är från f.d.Jugoslavien.Vilka åtgärder planerar regeringen vidta medanledning av denna omfattande tillströmning avasylsökande?1993/94:574 av () tillutbildningsministern om examensbenämningarnavid de konstnärliga högskolorna:När det centralt reglerade linjesystemetavskaffades genom högskolereformändrades också examensbenämningarna. Dentidigare bildlärarexamen hade t.ex. på engelskabenämningen ''Bachelor of Arts in Art Education''och har blivit ''University Diploma in ArtEducation'', vilket är obegripligt utomlands. Dettagäller alla utbildningar men däremotinte om motsvarande examina avläggs vidGöteborgs universitet.Det är viktigt att i ett alltmer internationellt utbytestudenter vid inte diskrimineras.Vad avser utbildningsministern att göra för attundanröja orättvisorna beträffandeexamensbenämningarna vid de konstnärligahögskolorna?1993/94:575 av () tillutrikesministern om kurderna:Kurderna i , och befinner sig i enytterst utsatt situation på grund av väpnadekonflikter och omfattande kränkningar avmänskliga rättigheter. Biståndsarbetet i områdethar kommit i allvarliga svårigheter.Vilka åtgärder avser utrikesministern vidta iinternationella organ för att uppnå fred ochmänskliga rättigheter för den kurdiskabefolkningen?1993/94:576 av () tillmiljöministern om miljösatsningarna i Öst -ochCentraleuropa:Från socialdemokratiskt håll har vi längeefterfrågat en genomtänkt strategi för det svenskamiljöarbetet i Öst- och , dvs. detområde som huvudsakligen påverkar vattnet iÖstersjön. I ett betänkande skriverjordbruksutskottets majoritet beträffande dennafråga:''Inte minst med hänsyn till problemensstorlek och de avsevärda resurser som avsätts bören samlad redovisning av de totala statligasatsningarna inom miljösamarbetet med Östeuropalämnas till . Utskottet förutsätter att såkommer att ske och förväntar sig att en redovisningframläggs för . ''Mot denna bakgrund vill jag fråga miljöministern:Har regeringen någon samlad bild avmiljösatsningrna i Öst- och och närkommer den i så fall att redovisas för ?1993/94:577 av () tillarbetsmarknadsministern om teletaxorna ochregional kostnadsbalans:Telias nya teletaxor innebär bl.a. att ett samtal frånSölvesborg till blir rikssamtal.Avser regeringen att ta initiativ till att en regionalkostnadsbalans skall råda i bl.a. i vadgäller den enskildes kostnader vid kontakt med deregionala myndigheterna i residensstadenKarlskrona?1993/94:578 av () tillkulturministern om praxisändring i asylärenden:Socialförsäkringsutskottet behandlade i sittbetänkande 1993/94:SfU14 frågorna som gälldeanhöriganknytning. Problemet har två sidor. Denena är att männen ofta kommit hit som asylsökandeoch under den mycket långa väntetiden hunnitbilda familj. Äktenskapet eller samboförhållandethar inte betraktats som tillräckligt seriöst eller ''ickehaft tillräcklig varaktighet''. Den andra sidan avproblemet är att ansökan skall göras utanförSveriges gränser.Min fråga till statsrådet är:Är statsrådet beredd att, om ett ärende överlämnastill regeringen från , medverka till enpraxisändring som innebär att de som t.ex. före 1januari 1993 kommit till och som en tidtillbaka lever tillsammans underäktenskapsliknande former kan fåuppehållstillstånd av humanitära skäl i detursprungliga asylärendet eller efter ny ansökan?1993/94:579 av () tillarbetsmarknadsministern om arbetstagares kritikav arbetsgivare:Det blir tystare och tystare ute på arbetsplatserna.Anställda vågar inte diskutera verksamheten ochframföra kritiska synpunkter, man är rädd attarbetsgivaren anser den anställde som illojal och med detta som grund kan bli omplacerad ellert.o.m. uppsagd.Arbesrättskommittén skrev en hel del i sittdelbetänkande, Ny anställningsskyddslag (SOU1993:32), om illojalitet, men någon lagskärpninghar inte skett på området.Mot denna bakgrund vill jag fråga omarbetsmarknadsministern är beredd att vidtaåtgärder för att stävja det som håller på att ske påvåra arbetsplatser.1993/94:580 av () tillutrikesministern om Etiopien:Oroande uppgifter om den säkerhetspolitiskasituationen i sydöstra har rapporterats. Enökad spänning mellan den etiopiskacentralregeringen i ochregionparlamentet i Ogaden har kommit till vårkännedom. Lokala politiker och intellektuella harmördats och parlamentet förhindras utföra sittarbete. Ett inbördeskrig synes hotande nära. Ännufinns kanske tid för fredlig konfliktlösning. Sverigehar ett omfattande och långvarigtutvecklingssamarbete med Etiopien.På vilket sätt har utrikesministern använt/planeratanvända de kontakter och den position som dettager oss när det gäller att påverka parterna till enförhandlingslösning av den uppkomna situationen?10 § Kammaren åtskildes kl. 11.10.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 5 §anf. 26 (delvis) ochav förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.