prot · GI0944 · 1994-12-16 00:00:00 — Jag har iutskottet, och jag gör det igen, uttryckt kritikmot den proposition vi behandlar , dvs. proposi-tion 75, just för att den har varit ofullständig.Nu är det kvar tills budgetpropo-sitionen läggs fram. Vi har inte förhandlat om någranivåer i budgetpropositionen, just för att vi vill ha fullfrihet att kunna lägga fram egna förslag som vi tror ärbra. Med utgångspunkt i de tidigare diskussionernaoch kraven på att utnyttja stöden fullt ut, kan jag inteförstå att det finns några tvivel om att vinna bredamajoriteter för bra förslag på dessa områden nästa år.Jag vill också säga några ord om stödet till detekologiska jordbruket. Här delar vi i Vänsterpartietregeringens uppfattning om att kravet för att få stödtill ekologisk odling skall omfatta hela gården. Det ärdet som skall vara utgångspunkten. Sedan är det full-ständigt självklart att omställningen sker stegvis övertiden - vilket står i betänkandet - och att det skallfinnas möjligheter till dispenser i särskilda fall. Detkan t.ex. vara fråga om en mycket stor gård. Det skallockså finnas möjligheter till kontrollstationer på vä-gen, om det skulle visa sig att man ångrar sig och villåtergå till konventionell odling. Däremot anser vi attdet är felaktiga signaler att föreslå, som Miljöpartietoch de borgerliga partiernas företrädare gör, att manvaraktigt skall kunna ha en del av gården med ekolo-gisk odling och en del med konventionell odling.Även här kommer vi att utveckla våra synpunkterunder den allmänna motionstiden.Jag vill också säga några ord om utredningen omkollektiva nyttigheter som har tillsatts efter samrådmed Socialdemokraterna. Det är viktigt - också detta - att få en ordentlig diskussionom de olika delarna i jordbruket. Det gäller att skiljapå det som är ren näringsutövning, dvs. att produceralivsmedel som konsumenterna vill ha och andra varorsom jordbruket producerar, och vad vi som medbor-gare är beredda att betala för ett öppet landskap, enbra miljö och en långsiktigt hållbar utveckling. Det ärinte lätt. Gränserna mellan de två områdena är flytan-de. Men det är inget skäl att inte försöka göra distink-tionen. Jag tycker inte att det är fel att se att kostna-derna som samhället är berett att lägga ned på dekollektiva nyttigheterna i slutändan kommer att funge-ra som en inkomstökning i jordbruket. Där tycker jagatt den socialdemokratiska analysen haltar en hel del.Jag skulle vilja kommentera några ytterligare sa-ker i detta betänkande. Det första gäller den reserva-tion vi har fogat till betänkandet om stöd eller över-gångslösningar till pensionerade jordbrukare. Jagtycker att det är konstigt att alla andra är beredda attoffra dem. medger inte att vi ger ett LFA-stöd eller nationellt stöd till dem som är pensionärer.Det kommer självfallet att innebära att jordbrukkommer att läggas ned. Det kommer inte att bli någrabra övergångslösningar. Jag tycker att ni skall tänkaom och stödja förslaget i reservationen om övergångs-lösningar.Det andra som jag tycker är intressant och som jagvill lyfta fram är det som står i betänkandet om ren-näringen och vikten av att den också i fortsättningenskall kunna få ett nationellt stöd. Jag är mycket nöjdmed att man lyfter fram möjlighetentill strukturstöd till rennäringen. Frågan om rennä-ringens ställning nämndes nämligen inte i regeringensproposition, och den nämndes mycket summariskt avden förra regeringen. Det här ger en öppning för re-geringen att återkomma med ett mer genomarbetatförslag så småningom.Detsamma kan jag väl säga när det gäller beaktan-det av förutsättningarna för fortsatt smågris- och svin-produktion i norra . Jag tror faktiskt att det ären center- och en moderatmotion som har fått stöd påden här punkten.Jag vill vara tydlig med att det finns an-ledning att ifrågasätta den här väldigt storskaligaindustriproduktionen av fläskkött som det tyvärr oftahandlar om. Men en förändring och en övergång krä-ver också att det måste få ta en rimlig tid att göra ensådan omställning.Fru talman! Tyvärr har det mesta av den här de-batten om jordbrukets framtid i ett EU-perspektivhandlat om hur stora subventioner jordbruket skall få,om vi skall utnyttja EU-medel och annat. Det är juinte oviktigt. Vi vet att vi förutom att sanera ekono-min också skall betala en hög medlemsavgift till EU,och vi vet att merparten av EU:s pengar går till jord-bruksstöd som vi inte tycker är bra. Jag har faktisktinte hört någon som säger annat än att EU:s jord-brukspolitik är omöjlig och att den måste ändras, ochdet måste ju i klartext betyda minskade subventioner.Det skorrar litet falskt i mina öron när man säger:Visst inser vi att EU:s subventioner måste minska,men det måste någon annan ta itu med.Fru talman! Sammanfattningsvis vill jag under-stryka att vi i är kritiska till hur jord-bruksfrågorna har hanterats . Det gäller bådeförslagen i den förra regeringens proposition och,vilket tydligt framgår av vår motion, den socialdemo-kratiska regeringens proposition 75. Det är inte accep-tabelt att redovisa ett annat alternativ så summariskt,och vi är kritiska till att inga ekonomiska ramar harpresenterats. Det har gjort det omöjligt att jämföra dehär förslagen fullt ut, och det har, tror jag, också bi-dragit till att skapa en väldigt förvirrad debatt, därmånga olika siffror har surrat omkring.Vi har valt att precisera riktlinjerna och se till attde viktigaste dörrarna fortfarande står öppna. Nuåterstår det innan budgetpropositio-nen presenteras, och vi kommer då att lägga fram ettsamlat förslag. Jag hoppas då på en konstruktiv dis-kussion också med LRF:s företrädare om de olikamiljöstöden.Med det vill jag yrka bifall till re-servation och i övrigt till utskottets hemställan.Anf. 90 () re-plik:Fru talman! pratar om subven-tioner till jordbruket i EU, och det är ju så det härbenämns. Vad subventionerna egentligen innehåller äri det ena fallet en ersättning för en prissänkning, föratt det skall vara möjligt att fortsätta bedriva verk-samhet, i det andra fallet, vad gäller miljöstöden ochLFA, är det fråga om en insats för att man skall kunnahålla landskap öppna, en verksamhet som man kanskeannars inte skulle kunna bedriva. Det är därför de härersättningarna finns, och de skall inte jämföras medvilka subventioner som helst. De är faktiskt en ersätt-ning för att man gör något, och kravet för att manskall få del av subventionerna är också att man bedri-ver en viss verksamhet.Maggi sade också att proposition 75,som hon nu stöder, är ofullständig och dålig och attdet inte finns särskilt mycket i den. Frågan är vad detär i den som gör att trots allt stöderden. Med den beskrivningen av det socialdemokratis-ka förslaget är det helt ofattbart att hon ändå stöderdet. Jag håller med om att det intefinns mycket i propositionen. Man väntar då och tän-ker sig att regeringen skall komma med en massaförslag, men vore det ju angeläget att få ettbeslut, så att jordbrukarna finge besked. medver-kar till att det drar ut ochjordbrukarna inte får de här beskeden.Maggi sade att Naturskyddsföreningeninte var så förtjust i den förra regeringens miljöpolitik.Det må vara som det är med det. Men när det gällerdet förslag som den socialdemokratiska regeringenhar lagt fram har man skrivit följande: Ändringsför-slagen syftar till att spara pengar i statsbudgeten, menpå bekostnad av just de lantbrukare som alla partierinklusive Socialdemokraterna säger sig värna mestom, småbrukarna med mer extensiv odling i skogs-och mellanbygderna. Socialdemokraternas förslagsänder EU-notan till de miljömässigt vettigaste jord-bruken.Genom att stöda regeringens förslag gör MaggiMikaelsson samma sak.Anf. 91 () replik:Fru talman! Man kan kalla subventionerna vadman vill, , men det handlar ändåom pengar som skall betalas av svenska och europeis-ka skattebetalare och som skall fördelas ut till jord-bruket på olika sätt. Jag kan inte försvara delar av det,men jag försöker hantera frågan på ett så bra sätt sommöjligt utifrån de mål och riktlinjer som vi har iVänsterpartiet.Lennart Brunander frågade också varför vi stöderSocialdemokraternas proposition. Ja, alternativet varinte bättre. Det är det som är dilemmat. Med denkorta tid som har stått till buds har vi gjort den be-dömningen. Trots att det fanns mycket mer att läsa iden förra regeringens proposition, så var inte denbättre. Den var bättre till vissa delar, och vi har setttill så att de delarna finns kvar.Trots att det är bråttom och att vi skall in i EU den1 januari är det ingen ko på isen. Jag tror att vi får se1995 som ett ingångsår, då vi noga måste utvärderavad medlemskapet får för konsekvenser. Vi måsteockså vara beredda att utvärdera och ompröva detsom är dåligt.Det är litet falsk reklam, litet falsk propaganda, attlåta det framstå som om den förra regeringens pro-position var så fullständig, så genomdiskuterad, tydligoch klar. Det står på flera ställen i den att man, bådevad gäller nivåer och inriktning på olika stöd, kommeratt återkomma till detaljerna senare.Anf. 92 () re-plik:Fru talman! Jo, , det är en ko påisen. Det är faktiskt angeläget att jordbrukarna fårbesked. skall man ansöka om de här stöden,bidragen och ersättningarna, och då borde man ju vetavad det handlar om. Efter att vi har fått förslag i bud-geten kommer besluten här i inte att fattasförrän eller april, och det är för sent enligt minuppfattning.Maggi säger att den förra regeringensproposition inte var fullständig. Nej, inget är natur-ligtvis fullständigt. Det finns mycket att fortsättaförhandla om, men man måste känna till ramarna ochnivåerna.Det vi kallar subventioner i det här fallet är ensänkning av producentpriserna, som i sin tur leder tilllägre konsumentpriser. Sedan kan man diskutera vemdet är som får subventionen.Maggi sade sedan att alternativet intevar bättre. Den proposition som ladefram rymde precis det som vi pratar om, att skapaförutsättningar för att jordbruk skall kunna bedrivas ide områden som har litet sämre förutsättningar och attgenomföra en rättvis fördelning av de ersättningarsom vi skall få enligt EU-överenskommelsen.Det alternativ som nu står bak-om beskriver inte någonting, utan det lägger i stortsett allt . Precis som är vi överens om en del skrivningar, som ärganska bra, men vi är inte överens om de grundläg-gande förutsättningarna.Jag skulle vilja säga om det här förslaget att detliksom pastor påse är tomt och innehållslösttill dess man fyller det med någonting.Anf. 93 () replik:Fru talman! Det är sant att stöden i EU:s CAP-system syftar till att kompensera för sänkta priser.Men sänkta priser har man ju därför att man har enöverproduktion som man inte kan hantera, och dettaleder till en dumpning av världsmarknadspriser-na och till en orättfärdig världshandel. Det är härfråga om ett helt paket. Subventioner är subventioner,sedan får man kalla det vad man vill. Pengarna skallut, och de skall tas någonstans ifrån.Jag tror inte att vi klarar av det här resonemangetunder repliktiden, . Jag tror att vifår återkomma till frågan någon annan gång.Anf. 94 () replik:Fru talman! Jag vill göra några korta kommenta-rer.Jag börjar med att kommentera detta med jordbru-kets totala ekonomiska situation. uttryck åt en uppfattning att EU-medlemskapetskulle innebära stora förbättringar. I själva verket harJordbruksverket gjort en analys och kommit fram tillatt överskottet beräknas att bli 2,3 miljarder,vilket är en sänkning med jämfört med nivån1993/94. gav knappast en korrektbeskrivning av läget. Tvärtom har många av de åtgär-der som regeringen har föreslagit inneburit en sänktlönsamhetsnivå för jordbruket.När det sedan gäller Moderata samlingspartietsuppfattning i miljöfrågor står vi hundraprocentigtbakom proposition nr 19 som behandlades i . Jag vill påpeka att detta är ett program därman inte har alla lösningar klara. Det är självklart attdet är så, eftersom inte folkomröstningen var klar närdetta skrevs. Däremot är det viktigt att fastslå att manhar ambitionen att utnyttja de mycket positiva stöden.Det finns änglamarker inte bara i utan även iVärmland, i och i övriga delar avSverige.Jag är övertygad om att svenska folket har ettmycket starkt behov av att på olika sätt värna dessaoch skapa sådana miljöer som man kan göra medhjälp av de här ersättningarna. Inte minst i fråga omvåtmarker skulle vi kunna använda mycket pengar föratt åstadkomma just det som vi har lovat i sambandmed olika konventioner, att minska kväveläckaget uttill våra hav.Anf. 95 () replik:Fru talman! talade så vacker om mil-jön att jag tror att det blir väldigt lätt att åstadkommabra resultat i framtiden.Sedan blev det litet felaktigt. Jag talade inte omjordbrukets lönsamhet. Jag redovisade konsekvenser-na av det helt av EU finansierade stödet till spannmål,proteingrödor och annat. Detta stöd kommer totalt settatt vara högre än den budget som har underinnevarande budgetår för hela det svenska jordbruket.Det är fråga om faktiska sifferuppgifter, så de är inteså mycket att diskutera.Jag kan hålla med om att lönsamheten kommer attsjunka.Anf. 96 () replik:Fru talman! Men det är ju ändå dit som det syftar.Det är fullständigt ointressant att tala om alla de stödsom EU betalar ut om man inte anger vilkapriseffekter de har. Det som är intressant i slutändanär ju faktiskt effekten på jordbrukets lönsamhet. Detandra är väl fullständigt ointressant. Det handlar omprissänkningar med ca 2 miljarder som sedan motsva-ras av fasta ersättningar. Men slutsiffran är ändå detsom är helt avgörande för om jordbruket klarar sinuppgift att fylla de funktioner som man förväntar sig idet svenska samhället.Anf. 97 () replik:Fru talman! Vi hinner nog inte lösa detta underreplikomgången. Men det ändå litet fascinerande attlyssna på en företrädare för som så ivrigtpläderar för höjda bidrag just till en sektor. Tänk, omvi skulle ha samma syn på andra områden inom nä-ringslivet! var i sitt anförande inne på attvi måste se på näringslivskonsekvenserna och betraktajordbruket som en näring. Vart skulle det ta vägen omvi hade samma synsätt också inom andra områden?Anf. 98 ():Fru talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservationerna 1, 2, 4, 8 och 9.I en motion som har väckts med anledning avdetta ärende står det att staten inte skall skära i dedelfinansierade programmen. Det står också att dessastöd inte får minska om vi menar allvar med vår regi-onalpolitik och strävan efter ekologiskt lantbruk.Detta står inte i motion, trots att detskulle kunna ha gjort det. Det står nämligen i Väns-terpartiets motion.I och för sig har inte brutit mot detsom står i motionen, eftersom man inte har minskatstödet. Man har tagit bort det helt.Jag är besviken på som harsagt sig att vara intresserat av miljön. Men i och meddet här beslutet har man visat att man är betydligtangelägnare att vara ett lydparti åt socialdemokraternaän att föra den politik som man har sagt sig gått tillval på, en politik som sätter miljömålen främst. Jag ärlika besviken som , alternati-vodlarna och flera miljöorganisationer. Man har fram-fört den här kritiken till mig, och jag tycker att den ärberättigad.Det förslag som ingick i den borgerliga proposi-tionen handlade om ett stöd till lantbruk som hade fåtti gång en intressant utveckling. LFA-stödet, stödet tilldjur i skogs- och mellanbygderna i kombi-nerades på ett bra sätt med miljöprogrammet, dels förekonomisk bärkraft som skulle gå till vall och bete,dels det resurshushållande programmet som skullegälla för de lantbrukare som börjar att vilja ändrainriktning på sin produktion. Det finns mångasådana lantbrukare. Det börjar att finnas en samsynom att vi måste få ett betydligt bättre bärkraf-tigt lantbruk. Men det är inte helt enkelt att lägga om,men genom det här programmet hade vi kunnat få enutveckling till stånd.Bevarandeprogrammet var också bra. Här fannsdet många stöd som påminner om dem som socialde-mokraterna nu lägger fram förslag om. Skillnaden äratt det är det enda program som egentligen finns kvar.Här fanns också utbildningspengar, dock för litetenligt vårt synsätt.Det kändes oerhört viktigt med ett genomförandejust , därför att just nu är intresset stort för alterna-tivodling. Det finns ett sug på marknaden efterKRAV-odlade produkter som faktiskt är större änefterfrågan. Många konventionella odlare tror nu attmarknaden har börjat att stabilisera sig. Man ser attdet finns en möjlighet att kunna gå över till alternati-vodling. Intresset har länge funnits hos många, menkänslan av att marknaden inte har varit riktigt stabilhar gjort att man har väntat.Dessutom är det inte så enkelt att gå över frånkonventionell odling till ekologisk odling. Det krävsett annat synsätt och en annan kunskap. Vill vi nå-gonting med målet att skall odlas ekologiskt år2000 måste vi bidra ekonomiskt för att hjälpa lantbru-ket att komma i gång.Vi i har krävt att 250 miljoner skallanslås till utbildning. Det kravet har vi inte fått gehörför, men vi kommer att återkomma med detta krav ien motion under allmänna motionstiden.Det program som kunde ha fått i gång utveckling-en men som tyvärr har försvunnit var ett programsom hette REKO-programmet - resurshushållandekonventionellt jordbruk. REKO-programmet är ettprogram som , alternativodlar-na och LRF gemensamt hade jobbat fram i en utred-ning som heter Förstärkta miljöinsatser i jordbruket.Här hade man pratat ihop sig, vilket är unikt. Jagskulle vilja påstå att detta är ett mycket bra förslag,som klargör att man i inte har någothållbart lantbruk. Man säger också att detta miljöpro-gram skall ses som ett program där det offentligaköper vissa prestationer, kollektiva miljönyttigheter.Den anslagna tonen är mycket bra. Programmet ärbasen för det program som och social-demokraterna nu röstar bort. Detta program innebaren utveckling mot ekologiskt lantbruk.På precis samma sätt som fanns det möjligheter1990 att gå över till ett lantbruk som var ekologiskt.Även då missade socialdemokraterna och Vänsterpar-tiet tåget. Det är beklagligt att historien upprepar sig.I REKO-programmet finns det ett förslag om enreducering av handelsgödseln , om att ökaandelen grön mark, om en bättre stallgödselhantering,om en reducering av ogräsbekämpningsmedel m.fl.miljöåtgärder t.ex. sprutfria kantzoner. , detta program hade bevarat och återställt denbiologiska mångfalden, minskat kväveläckaget, fåttner överskottsproduktionen. Det fyller alltså exakt dekrav som man kan ställa på ett sådant här program.Det påminner dessutom ganska mycket om det danskaprogrammet. hade kunnat tänka sig attskärpa kraven när programmet hade införts, men detviktiga nu var att visa att vi vill införa det. Så blev detinte.Det har framförts att vi inte skulle kunna ut-nyttja hela programmet. Detta låter mycket märkligt.Programmet innehöll i alla fall ambitiösa miljökrav,men det skulle inte lätt gå att utnyttja . Lantbru-kare skulle vara tvungna att vidta åtgärder för attkomma med i programmet. Det var detta som legiti-merade det och gjorde det ännu bättre, att det inte lättgick att utnyttja. Den kritiken är alltså helt befängd.Vi i hade kunna tänka oss att skärpakraven på REKO-programmet sedan det införts, t.ex.genom att ha en trappa så att man fick mer om manminskade mängden handelsgödsel ytterligare med30 %, respektive . Dessa förändringarskulle vi ha kunnat göra sedan REKO-programmethade införts. införs de inte.I betänkandet sägs att regeringen skall återkomma.Med det nöjer sig . Man säger ingentingnär. Enligt vad vi får höra från fårvi väl se 1995 som ett övergångsår då det inte händernågonting. Det anser vi i är absolut oac-ceptabelt. Då har man inga miljömål alls om mantänker vänta till någon annan gång.Vi vet att stöd till djur eller miljöprogrammetfinns kvar, men vi vet också att Socialdemokraternavill ändra LFA-områdena. Hur mycket som i realite-ten blir kvar vet vi inte. Nivåerna är inte hellerklara.När det gäller programmet för ekonomisk bär-kraft, där slår sig för bröstet för attstöd till vall och bete har blivit kvar, vet vi inte hellerhur mycket det blir. Vi vet att Socialdemokraternaockså där avser att ändra LFA-områdena. Men vi vetinte heller här vilka nivåerna blir, och vi vet inte ensnär man återkommer med förslag. Att förhandla pådet sättet tycker jag inte ökar respekten för Vänster-partiet.Beträffande ekologisk odling hade man önskat attdet förslag som läggs på bordet från Socialdemo-kraterna och hade varit mer fullödigt.Man hade önskat att nivåerna hade varit klara. Desom vill börja lägga om till ekologisk odling i årmåste nu kunna börja räkna på vilka effekter det får.Det är bråttom, . Vill man ha nå-gonting gjort 1995, är det bråttom. Här har vi bara fåttreda på att regeringen skall besluta hur det fortsattaprogrammet skall se ut. Här har vänstern inte ens sagtsig vara intresserad att vara med i diskussionerna.Man överlåter allt till regeringen, t.o.m. med fulltförtroende.Det som är sorgligt när det gäller det ekologiskalantbruket är att man måste lägga om hela arealen föratt få bidrag. Man kräver en helomställning av gården.Det stoppar många som har börjat att lägga omoch som inte kommer att kunna lägga om hela area-len, t.ex. många spannmålsgårdar på slätten som intekan hitta gödsel till mer än en del av arealen och där-för vill kunna lägga om delar av arealen. Det kommeratt innebära att många av de mjölkbönder som i daghar intresse av att lägga om inte kommer att kunna.De kommer inte att kunna hitta spannmålsgårdar somkan odla fodersäd om kravet är att den gården skall hahela sin areal KRAV-odlad.De här bestämmelserna sätter alltså kraftiga käp-par i hjulen för den fortsatta utveckling mot en eko-logisk odling. Det är mycket beklagligt. Jag har svårtatt förstå varför man sätter dessa käppar i hjulen.Jag delar Alternativodlarnas uppfattning att det härförslaget kommer att göra det omöjligt för attnå målet att av arealen skall vara ekologisktodlad . kommer att återkommamed ett förslag som kanske kan rätta till detta, om detnu finns ett intresse för det från Socialdemokraternaoch Vänsterpartiet.Jag är nöjd med en sak som på initiativ från Mil-jöpartiet har gått igenom, nämligen att ekologiskaodlare skall undantas från trädeskravet för att få are-alstöd och att regeringen skall i EU driva frågan omatt ekologiska odlare skall få en särregel i det avseen-det. Jag är mycket förvånad över att det finns en so-cialdemokratisk reservation i det här ärendet. Det ärett ganska naturligt krav om man inser att den ekolo-giska odlingen i sig minskar intensiteten, mängdensäd per hektar. De har redan minskat produktionengenom att gå över till ekologisk odling och måstedärför inte också minska ytterligare genom trädeskra-vet. Man får två krav på sig att minska produktionen.Det här borde vara självklart för alla som är intresse-rade av ekologisk odling.I fråga om miljöavgifterna vill gålängre. Vi tycker att det är bra att vi får en ökning avmiljöavgifterna på kväve, kadmium och bekämp-ningsmedel, men vi hade velat gå betydligt längre.Socialdemokraterna föreslår en ökning från till1 kr . Vi hade velat gå så högt upp som och60 öre på kväve.För kadmium föreslås att avgiften skall ligga kvarpå per gram kadmium, men den skall gälla allkadmium över 5 gr per fosfor. Det är en ändringi rätt riktning, men vi hade velat höja nivåntill per gram.Vi skulle också vilja ha en utvärdering efter ett årför att se om det fick de effekter som ville. Har kad-miummängden på våra åkrar minskat? Det har viuttryckt i reservation 9, som jag yrkar bifall till.Vi anser att de pengar som tas in som miljöavgif-ter skall återgå till lantbruket bl.a. i form av utbild-ningsbidrag. Menar vi allvar med ekologisk odlingmåste vi ställa upp med konsulter som hjälper lant-brukare att gå över. Men vi vill också att en sådanbagatell skall uppmärksammas som att trädgårdsnä-ringen drabbas av en merkostnad för sina biologiskabekämpningsmedel som skall registreras hosKemikalieinspektionen. Vi anser att de bilologiskabekämpningsmedlen är ett litet steg i rätt riktning ochde borde få en delfinansiering, för annars finns detrisk att de slås ut. Här har vi fått en positiv skrivning ibetänkandet.