prot · GH0973 · 1994-03-16 00:00:00 — Att vi är inne i en satsning påinfrastruktur råder det ingen som helst tvekan om.Regeringspartierna visar gång på gång att vi menarallvar med att bygga ett långsiktigt och bärkraftigttransportsystem. Det är ett transportsystem som urmiljösynpunkt kommer att vara hållbart, och viställer krav på att det inte får ge några långsiktigtbestående skador, varken på människor, natur,kultur eller miljö och klimat.Att det behövs en samordning av olikatransportslag inser vi , då vi konstaterar ibland satsar på enskilda projekt utan att tavara på samordningseffekterna.För att vi skall kunna förbättra miljöläget i vårt landoch utmed våra kuster krävs en samlad bild av helatrafikflödet. Att erbjuda trafikanterna kollektivaresalternativ måste bli en självklar inriktning påvårt byggande av infrastruktur. Detta är möjligtt.ex. genom att man erbjuder p-platser i anslutningtill stationer och genom att byte av transportslagförenklas för kollektivresandet. Ett lysandeexempel på detta är vår för inte så många år sedaninvigda stationsbyggnad i talman! För oss kristdemokrater är det viktigtatt arbetet med skatteväxling får en fortsättningäven inom trafiksektorn. Genom att skatteväxlakan beskattningsbördan flyttas från arbete tilländliga resursuttag. Detta måste även gälla våratransporter. Alltför ofta missbrukar vi fossilabränslen genom fartyg, bilar och flyg. Det måste gåatt tänka i helt nya banor. Det måste gå att skapahelt nya transportmodeller. Därför är detsynnerligen viktigt att regeringens utredninginväntas. Vi måste enas om att det är viktigt att vifår fram svar på våra frågor om framtidatransportrationaliseringar.Signell var förvånad över att vi inte stöder detuttalande som gjordes om en kommission. Detfanns tillfälle för socialdemokraterna att ta uppfrågan i ett tidigare skede, då man haderegeringsmakten. vet vi emellertid genompropositionen att det aviserats ettutredningsarbete. Vi förutsätter att regeringenåterkommer med klara ställningstaganden.Vi kristdemokrater har visat att visåväl här i som i regeringen satsar påmiljö vad gäller all transport. Det är inte minstviktigt att det t.ex. görs en fortsatt satsning på ochforskning om säkrare transporter av farligt gods.Det borde kunna ske klara förbättringar och uppståsamordningseffekter på samtliga transportområdennär det gäller farligt gods.Regeringens satsning på långsiktiga och bärkraftigatransportsystem måste också leda till att t.ex.kemiindustrin känner en större trygghet ochförståelse för transporterna. Vi känner alla till atten växande mängd farligt gods transporteras i vårtland. Transporterna måste bli betydligt säkrare.Herr talman! Avslutningsvis vill jag konstatera attregeringens satsning för att nå trafikpolitikenslångsiktiga mål har en klok inriktning.Anf. 23 ():Herr talman! Jag har begärt ordet för anförandedärför att jag inte hade någon replikrätt på RuneThoréns anförande.Jag vill gärna säga till att jag har fattatde svar som gällde ,och Dennispaketet. Jag harockså tagit del av hans kritik av förslaget om 110kilometer som högsta hastighet på riksväg50. bestämmer i och för sig ingahastighetsgränser, men jag har fått klart för mig alltdetta.Jag har frågat en del av kollegerna, och det är intebara jag som har misslyckats. Jag har inte lyckatsatt uppfatta något svar från på dekonkreta frågor jag ställde om Posten,avregleringen av flyget och nattågstrafiken påNorrland. Är besluten till fördel för landsbygd ochglesbygd?Jag ger nu ytterligare en chans. Hanhar rätt till replik på mitt anförande. Ta chansenoch svara! Det skulle vara litet underligt för demsom kommer att läsa protokollet att se att jag intehar fått något svar på dessa frågor. Jag tror attmånga är intresserade av det.Jag lovar som jag sade tidigare att med stortintresse följa upp det svar som att lämna. Jag har bara tagit upp trepunkter. Har besluten varit till fördel förlandsbygden och glesbygden? Jag vädjar till RuneThorén om ett svar. Börja inte att skälla påsocialdemokraterna om ,Göteborgspaketet och Dennispaketet! RuneThorén bör hålla sig till mina frågor.Anf. 24 ():Herr talman! Jag har också en fråga till RuneThorén.I debattens hetta kan ett och annat förflugetpåstående komma. Men gjorde ettpåstående som låg mer än lovligt långt utanförsanningens råmärken. Han påstod attÖresundsbron skulle kunna komma att kostaskattebetalarna 30 miljarder.Nu vill jag veta på vilket underlag det påståendet. Är det inte så att RuneThorén och en del andra motståndare till bronanvänder de grövsta lögner och tillmälen för attfördunkla all sanning i denna fråga?Rune har ju suttit i och vet attÖresundsbron skall finansieras av trafikanternamed trafikantavgifter. Han vet hurkostnadskalkylen ser ut. Han har fått informationav konsortiet, som har gjort upprepade noggrannakostnadsanalyser.Påståendet om 30 miljarder är fel. Skattebetalarnaskall inte finansiera , utan det skallske med trafikantavgifter.Jag tycker att det skulle rensa debatten om RuneThorén ville ta tillbaka påståendet och erkänna attdet var felaktigt. Jag kräver det. Om förtroendetför politiken och politiker skall kunna upprätthållasfår vi inte ägna oss åt buskpropaganda. Det kanhända att den går hem ute i buskarna där man intehar sakkunskap, men här finns ju sakkunskapen.Rune har tagit del av sakinformationen.Det är höjden av fräckhet att försöka få in ettpåstående om att skattebetalarna skulle komma attdrabbas av en nota på 30 miljarder förÖresundsbron i protokollet -- som något slagsbestående sanning. Hur skall man kunna få envettig debatt om stora och viktiga frågor om maninte har högre ambitioner än vad när det gäller att informera och lämnasakinformation?Jag uppmanar än en gång att ocksåklart och entydigt ta avstånd från detta påståendenär han svarar på frågor.Anf. 25 () replik:Herr talman! Även åhörde denkammardebatt som hölls då vi antog förslaget ombolagisering av Posten.Anf. 26 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Denna replik gäller anförande.Anf. 27 ():Herr talman! Jag skall inte blanda mig i debattenom , men jag har en fråga tillKenneth Lantz.Han berömmer regeringens satsningar påmiljöpolitiken inom transportsektorn. Enligtbudgetpropostitionen uppnår man ett enda mål avfyra när det gäller luftföroreningar. Man måste dåfråga sig om det är ett bra miljömål somKommunikationsdepartementet har uppnått.Anf. 28 () replik:Herr talman! De satsningar somKommunikationsdepartementet presenterar församtliga transportslag i vårt land är klartmiljövänliga. Det råder ingen tvekan om attKommunikationsdepartementet verkligen har gjortsatsningar på miljön under denna mandatperiod.Anf. 29 () replik:Herr talman! kan inte slingra sigifrån frågan.Regeringen skriver i budgetpropositionen att ettenda mål av fyra uppnås beträffandeluftföroreningar. Är detta en bra miljöpolitik förtransportsektorn? Det var frågan. Vad regeringengör för övrigt när det gäller transportslagen har jaginte talat om.Det är ett enda mål som uppnås. Det står tydligtoch klart att läsa i budgetpropositionen. OmKenneth inte tror mig kan han få säkersakkunskap av trafikutskottets tjänstemän. De kanvisa var det står i budgetpropositionen.Anf. 30 ():Herr talman! Utöver de frågor som Sven-GöstaSignell ställde i senaste inlägget hade han äventidigare frågor. Han frågade: Vad har Centerpartietgjort för den svenska landsbygden och förglesbygden?Centerpartiet står självfallet bakom det paket somregeringen har lagt fram när det gäller bådejärnvägar och vägar, och som omfattar upp till 100miljarder kronor. Vi vet, och det vet även , att vi i mycketstarkt har slagits för bl.a. beläggning av grusvägnätosv. kan också under denregeringsperiod då vi i har varit med ochdelat ansvaret följa de insatser som har gjorts inteminst på arbetsmarknaden för att öka på anslag föratt bl.a. förbättra på många håll i den svenskaglesbygden.Herr talman! Jag ber om ursäkt för att jag glömdeav mig i mitt förra anförande. Jag ville rikta mig tillSven-Gösta . hörde välanförandet av , som hade att föratalan inte bara för utan även förutskottet i frågan om Postens bolagisering?Vi i har ställt som krav att man skall kunnage en bra service i den svenska glesbygden även närPosten har bolagiserats. Vi skulle aldrig ha gått medpå en bolagisering om vi trott att det därmed skulleblir stora försämringar ute i den svenskaglesbygden. Detta ligger i det krav som vi har ställt.Det är inte jag som har kommit fram till 30miljarder, . Det man säger itidningsuppgifter är att det finns risk för att det kanbli fråga om det beloppet för de svenskaskattebetalarna. Jag tror heller inte för egen del skulle behöva komma upp i den summan iskattemedel. Det skulle i så fall betyda att det intetas ut några avgifter alls. Tanken bakom är ju attdet skall bli avgifter på Öresundsbron.Jag tror att det är lika viktigt att sig om ,ochGöteborgsöverenskommelsen: Var finns denpolitiker som kan garantera att inget av det jag nunämner kommer att kosta de svenskaskattebetalarna pengar?Det som är viktigt när vi diskuterar dessa frågor äratt vi försöker att minska de s.k. betongprojektenoch kostnaderna för dem för att i stället få ut mermedel i som helhet. Det är därför som vifrån för den debatten när det gällerdessa frågor -- , Dennispaketet ochGöteborgsöverenskommelsen.Anf. 31 ():Herr talman! Det var inte mycket till svar. RuneThorén stod här och sade att Öresundsbronkommer att kosta skattebetalarna 30 miljarder. Närjag frågar varifrån han hämtar den uppgiften ochvar i avtalet det finns sådana indikationer sägerhan: Det är inte jag som har sagt det.Det var precis vad sade. hänvisarhan till att ''man'' sagt detta. Vilken ''man''? Jagkänner ingen annan ''man'' här i kretsen än RuneThorén som just nu har sagt att Öresundsbronkommer att kosta skattebetalarna 30 miljarder. Omen framträdande ledamot i trafikutskottet lyssnarpå rykten och allmänna påståenden och salufördem här måste faktiskt ledamoten i trafikutskottetta ansvar för vad han säger.Rune vet att bygger på attprojektet skall finansieras av trafikantavgifter. Detfinns en överenskommelse med den danskaregeringen, godkänd av parlamenten i de bådaländerna. Alla kalkyler som har gjorts på ett seriöstsätt pekar på att detta är fullt möjligt och attskattebetalarna inte skall drabbas av dennakostnad.Om nu tvivlar på detta är han fulltberättigad att hysa tvivel. Men lösa påståenden om30 miljarder i kostnader för skattebetalarnaförstärker naturligtvis den motpropaganda som påosakliga grunder angriper detta projket. Det voresnyggt av att ordentligt ta avstånd frånsådana påståenden.Anf. 32 ():Herr talman! redovisade här attCentern sitter med i regeringen och ställer upp påden proposition som har lagts fram och de förslagsom finns om utbyggnader av vägar och järnvägar.Det är vi fullt överens om.Han säger att har slagits för grusvägar. Jagfrågar mig än en gång om har slagits merän de andra politiska partierna. Jag vet inte någotav de andra borgerliga partierna som har gått emotdetta. Vi socialdemokrater har inte gjort det. Detär en fråga där vi är överens om de satsningar somhar gjorts.Nu gav svar på en av de tre konkretafrågor som jag ställde. Den gällde Posten. RuneThorén sade att jag borde ha lyssnat på ElvingAndersson. Ja, det gjorde jag. Jag hade en debattmed i kammaren om just Posten.Det jag då kritiserade var att det inte gavs någongaranti för att man skulle kunna bevara en ordentligpostservice i hela . Det sägs att allamänniskor skall ha postservice. Men vi är myckettveksamma till under vilka förhållandenverksamheten kommer att bedrivas i bolaget.Om nu tvivlar på mig i detta fall tyckerjag att han kan fråga sin, för tillfället, bisittare ibänken , som kan dessa frågor ochsom också är partivän. Fråga honom vad han harför uppfattning i dessa frågor! Kan jag också få svarpå de två andra frågor jag ställde, , omnattrafiken och avregleringen av flyget? Till vilkenfördel har det varit för svensk landsbygd ochglesbygd?Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )6 § betänknade1993/94:TU1 Överstyrelsen för civil beredskap(prop. 1993/94:100 delvis).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 10 §).7 § Viss internationell verksamhetFöredrogstrafikutskottets betänkande1993/94:TU12 Viss internationell verksamhet(prop. 1993/94:100 delvis).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 10 §).8 § m.m.Föredrogstrafikutskottets betänkande1993/94:13 m.m. (prop. 1993/94:100delvis).Anf. 33 ():Herr talman! Så är det att fortsättadiskussionen . Det var ju i och med 1988års trafikpolitiska beslut som den verkligasatsningen på jänvägstrafik gjordes här i landet. Islutet låg investeringsnivåerna på ca600 . är vi uppe i nivåerpå drygt 6 000 miljoner i nyinvesteringar ijärnvägssystemet. Mätt per capita betyder detta attSverige är ett av de främsta länderna i Europavad gäller investering i järnvägar.Järnvägstrafiken har, i motsats till många andratrafikslag, fortfarande storautvecklingsmöjligheter. Det gäller både i fråga omatt höja hastigheterna och möjligheterna att ökatransportkapaciteten. Dessa omfattandeinvesteringar motiveras också av de krav som viställer på hushållningen av miljön ochhushållningen med resurser, och som riksdagentidigare uttalat sig om. Det gör att vi måste fortsättaatt sträva efter att överflytta ytterligare person- ochgodstrafik till järnvägen.Vi beslöt i denna kammare under förra riksmötetom treåriga planeringsramar för Banverketsinvesteringar i spårnätet. Vi socialdemokrater stårfast vid att det behövs nyinvesteringar istorleksordningen underden nu pågående tioårsperioden.Eftersom det nu i budgetpropositionen föreslås ettanslag för kommande budgetår som ligger på dennivå, , som vi tidigareföreslagit, har vi från vårt håll inte haft anledningatt föreslå annat belopp. Men jag vidhåller dockvad jag sade tidigare om storleken påinvesteringarna inom tioårsperioden.För att trafiken på järnvägarna skall kunnakonkurrera med bil och flyg räcker det naturligtvisinte med att bara bygga upp nya spåranläggningar.Det måste till satsningar på de trafikslag somanvänds på spåren, t.ex. moderna vagnar för bådegods- och persontrafik. Dessutom behövsnaturligtvis en effektivisering av transportsystemetöver huvud taget. Men det är en diskussion som vifår återkomma till i ett annat sammanhang. I daggäller debatten förslaget i regeringensbudgetproposition om hur många kronor som skallsatsas på infrastrukturen som sådan.Det hjälper inte järnvägstrafiken på attvi nyinvesterar ca om viinte är beredda att underhålla och reinvestera i detbannät vi redan har och håller på att bygga upp.Regeringsförslaget säger visserligen, i ord i alla fall,att statens ansvar är att vidmakthålla det samladejärnvägskapitalet.Jag skall be att få citera en mening urbudgetpropositionens bil. Där står det: ''Meddagens nivå på anslaget för järnvägarnas drift ochvidmakthållande finns utrymme för ungefär halvabehovet av det långsiktiga åtgärderna för attvidmakthålla det investerade järnvägskapitalet. ''Det betyder alltså att regeringen föreslår attBanverket skall få ett anslag för drift och underhållsom täcker halva behovet. Jag skall be att få citeraen annan mening som också finns ibudgetpropositionen. Den hänvisar till attpengarna inte riktigt räcker. Det skrivs iregeringsförslaget: ''Detta leder i sin tur till attutrymmet för långsiktiga åtgärder minskar allt mervilket medför att järnvägskapitalet urholkas ochkostnaderna för underhållet ökar i allt störreomfattning. ''Vad menas med detta? Menas det att vi nu skallgöra stora investeringar i bannätet men inteunderhålla det? Skall vi med öppna ögon gå in ochse till att det bannät som vi har byggt upp för dyrapengar snabbt urholkas och rivs ner?Ungefär så kan man tolka skrivningen imajoritetstexten i det betänkande vi nu behandlar.I betänkandet sägs det att vi är på väg mot enurholkning av järnvägskapitalet. Man skickar intemed pengar för att förhindra denna urholkning.Däremot pekas det i betänkandet på att även omBanverket inte får mer än ca 2,8 miljader genomanslaget från majoriteten -- man skulle behövaytterligare ca 1 miljard -- finns det kanske andraanslag som kan få pengar ifrån.Majoriteten pekar på ett anslag som heter A 15.Det används i huvudsak till det som RuneThorén var inne på förut, nämligen grusvägar iglesbygden. Är det meningen att vi skall användapengarna till glesbygdsvägarna, som sagt att kämpar för, till att underhållajärnvägarna? Vart skall nu pengarna i A 15 tavägen, ?Jag tror att det hade varit bättre om ni ökade påanslaget till för underhåll med en gång,precis som vi socialdemokrater har föreslagit. Dåger vi i alla fall en rimlig chans att bevaradet järnvägskapital som finns. I stället pratar ni omatt kanske har andra medel som kanskekan användas till drift och vidmakthållande.Herr talman! Så några ord om varför vi ibetänkandet föreslår en minskning av anslaget tillBanverkets administration. Det är ett anslag pådrygt . Vi vill minska det med5 miljoner, dvs. Det vill vi göraför att kunna finansiera en nödvändigregionalpolitiskt motiverad trafik inom landet somannars skulle bli nerlagd. Med tanke på dendiskussion vi hade i det tidigare ärendet kan manundra om det är viktigt att ha ett högtadministrationsanslag till , det vara realistiskt att minska det med knappt2 % för att klara en regionalpolitiskt motiveradtrafik här i landet?Vi får nog anledning att återkomma till dessafrågeställningar. Men jag vill påstå att Banverketkommer att klara av en nerdragning med knappa2 %. Det kommer att få mycket svårare att klara avunderhållet, som jag pekade på tidigare.Herr talman! Vi har även lagt fram ett annat förslagi det här betänkandet. Det gäller en förändring avtrafikavgifterna på spåret. Efter 1988 årstrafikpolitiska beslut infördes banavgifter. Deskulle i princip motsvara kostnaden för slitaget påbanan. Vi anser inte att den nuvarandeutformningen av avgifterna på något sätt stimulerartill en ökad järnvägstrafik. Det är tvärtom så attden koncentrerar och tränger ihop all trafik på demoderna stråken.Därför föreslår vi att regeringen återkommer medett förslag till som bygger på att det skallvara lägre kostnad för trafik på banor med sämrestandard. Högre avgifter skall debiteras på banordär intresset för trafik är större. Det skulledessutom kunna tas hänsyn till tiden i dethär förslaget. Utifrån det skulle vi kunna få endifferentierad avgift, dvs. högre avgift irusningstrafik och lägre däremellan. Då skulletrafikavgifterna kunna bli ett styrmedel på de olikatrafikflödena, både över dygnets timmar och påalternativa sträckor.Låt mig som avslutning få påpeka för ,som är majoritetens talesman, att det brådskar medatt regeringen återkommer till mednågon form av banlag. Det är nu ett antal månadersedan vi hade den förra debatten om detta. Då komlöftet att regeringen skulle återkomma ganska snartmed ett sådant förslag. Vår uppfattning ligger fast.Regeringens dröjsmål med att presentera förslag ärutmanande och innebär ett allvarligt hinder förjärnvägstrafikens utveckling.Herr talman! Med detta har jag något kommenteratde delar av betänkande TU13 där visocialdemokrater har en avvikande mening. Jagförväntar mig att jag får några klarläggande svarfrån utskottets talesman på de frågor jag har.Jag skall avsluta med att yrka bifall tillreservationerna nr 1 och nr 2.Anf. 34 ():Herr talman! Med rejäla satsningar på järnvägskapas också många meningsfulla arbeten på olikaområden från industriproduktion till servicearbete.Det innebär att som vi kan få enöverföring av transporter till järnväg kankommunikationssektorn bli en del av ettbärkraftigt samhälle.Enligt initierade bedömare är det totalainvesteringsbehovet i den inhemska svenskajärnvägssektorn en satsning på ca 100 miljarderkronor . Den nuvaranderegeringen, liksom den förra, hoppades attnäringslivet kunde ställa upp med kapital.Regeringen hoppades dock förgäves. Näringslivethar deklarerat att man inte är intresserade utom närdet gäller speciella lönsamma projekt.Det är också oförsvarligt att regeringen fortsätteratt dra ner på anslagen till köp av interregionaltågtrafik om den menar allvar med ändringen avtransportslagen och överföringen av transporter tilljärnväg.Om trafikpolitiska beslut, som vi har varitinne på förut här , hade utrettsordentligt, kunde man kanske ha kommit tillslutsatsen att dragning av industrispår fram tillindustrier som är nära belägna järnvägsspårenskulle ha kunnat lett till att gods hade förts överfrån lastbils- till järnvägstrafik. På så sätt hade mankunnat få ett bättre utslag av den järnvägssatsningsom nu görs.Jag tror faktiskt inte att industrin först lastarpå lastbil för att sedan lasta om tilljärnvägstransport, särskilt inte om industrin liggeri närheten av befintligt spår. Därför hade det varitbättre om man utifrån detta hade satsat påindustrispår och kanske gjort upp kontrakt meddessa företag, kontrakt som inneburit attföretagen, om de fick spår dragna fram till sinbefintliga industri, också skulle fortsättatransportera på järnväg.Detta kunde ha undersökts om man hade utrett dettrafikpolitiska beslutet , men det har manalltså inte gjort. Det är litet bekymmersamt att maninte har tagit sådana hänsyn. De järnvägssatsningaroch den upprustning som sker är bra, men manhade kanske kunnat få ut mer av dessa pengar omman hade gjort som jag har sagt.Den satsning på järnvägar och underhåll som JarlLander tog upp är helt rätt. Men denna satsningskulle också kunna leda till att arbete skapas, ochdet skulle väl inte vara illa i dessa tider, med en såhög arbetslöshet. Underhåll av järnvägar skullenämligen också skapa arbetstillfällen. Som JarlLander säger satsar vi ju nu otroligt mycket pengarpå nyinvesteringar i järnväg, men vi minskarunderhållet.Det är samma sak som vi har kritiserat regeringenför när det gäller nyinvesteringar i vägar. Vi kaninte fortsättningsvis bygga upp en infrastruktur ochsatsa på nyinvesteringar som vi minskaranslagen på underhållssidan. Fortsätter vi att pådetta sätt bygga nya järnvägar och vägar, kommerju underhållskostnaderna att stiga, om vi inte skalllåta järnvägarna och vägarna förfalla och ligga förfäfot. Jag tror ingen är betjänt av att man går denvägen. I så fall är det bättre att vi ökarinvesteringskostnaderna när det gäller underhåll.Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall till mom.5 i min meningsyttring till detta betänkande, och förövrigt står jag bakom mom. 4.Anf. 35 ():Herr talman! Det är i stort sett ett ganska enigtbetänkande som föreläggs kammaren. Visserligenvill, med all respekt, Socialdemokraterna ochvänstern ge mer pengar -- i det ena falletföreslås mer pengar till underhåll, och i det andrafallet föreslås mer pengar till både underhåll ochnyinvesteringar.Från regeringspartiernas sida har vi bara atterkänna att vi inte har ansett detta möjligt med denbudget vi har. Vi har ansvaret för totalbudgeten,och vi har inte klarat av att ta fram mer pengar.Jarl gjorde det egentligen ganska lätt förmig som talesman för utskottet, eftersom hansvarade nästan på varje fråga han ställde genom attdirekt citera både ur propositionen och urutskottsmajoritetens text. Det var bra, eftersomhan på det sättet fick samma svar som jag kan ge.Nästa fråga gäller förändringen av banavgifter, ochprecis som framgår av dagens betänkandeförutsätter vi att den frågan kommer att bli föremålför en utredning. Detta står också i det betänkandesom föreläggs kammaren . Vi tycker därför attdenna fråga är tillgodosedd, och vi yrkar avslag påmotionen i fråga.Detsamma gäller banlagen, som har varit föremålför rätt många diskussioner i utskottet. Ipropositionen framgår det tydligt att man håller påatt ta fram ett förslag i denna fråga.Därmed är det inte mycket mer att säga i de härfrågorna, herr talman. Jag vill inte förlängakammarens debatt, utan hänvisar tillutskottsbetänkandet och även till vad tidigare här i debatten om hur vi harsvarat på de frågor han tog upp. Därmed vill jagyrka bifall till utskottets hemställan på samtligapunkter i trafikutskottets betänkande nr 13 ochavslag på samtliga reservationer.Anf. 36 () replik:Herr talman!