prot · GH0978 · 1994-03-23 00:00:00 — Företagen vill gärna anställaungdomar. Men då dessa saknar erfarenhet ochdärför inte kan utföra samma arbete som de äldre,har företagen inte råd att anställa ungdomar.Därför menar vi att man skall införaungdomslöner. Det är inte rimligt att nyanställdaungdomar har en lön som endast ligger ca 7 %under de vuxnas och erfarnas löner.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder måste begränsastill att gälla som en sistahandsåtgärd vidarbetslöshet. Detta gäller t.ex. ALU ochungdomspraktik. Det här ställer höga krav påarbetsförmedlingarna, som måste få utökaderesurser för att höja sin kompetens. Dearbetssökande skall kunna kräva att få kompetentrådgivning av förmedlarna för att kunna slussas in iarbete eller utbildning.Arbetslösa måste aktiveras så att de inte tapparkontakten med arbetsmarknaden. Större krav skallockså ställas på de arbetssökande att ta erbjudenanställning, även om det skulle leda till visslönesänkning eller något förändradearbetsuppgifter. Accepteras inte erbjudet arbeteskall arbetslöshetsersättning kunna dras in.Vi anser att pengar bör avsättas tillarbetsförmedlingar för att kontrollera svartjobbenoch de arbetslösas sysselsättning när de befinner sigutanför de arbetsmarknadspolitiskastödåtgärderna.Det pågår en utredning av AMS oma-kasse-fusket -- AMS utreder sig själv mer ellermindre. Därför är det anmärkningsvärt attarbetsmarknadsutskottet inte vill geregeringen till känna att det är nödvändigt med enomedelbar och objektiv utredning av det utbreddaa-kasse-fusket, vilket vi har begärt.ALU skulle vara en sistahandsåtgärd. I ställetanvänds ALU ofta som en förstahandsåtgärd vidarbetslöshet. Inom detta område har påtagligaundanträngningseffekter på arbetsmarknadenuppdagats, vilket inte minst bekräftas av att AMS idagarna har gått ut med att 25 000--30 000ungdomspraktikplatser och är riktigajobb som utförs gratis.Herr talman! Inte nog med att ALU förhindrarriktiga jobb, ALU-anordnaren kan dessutom tjänaordentligt med pengar genom att anordna ALU.Det som inte är känt för många -- även detber jag arbetsmarknadsministern attkommentera -- är regeringens förordning om ALUoch om statsbidrag till anordnare. I 9 § står det:''Statsbidrag får lämnas till den som i samverkanmed länsarbetsnämnden anordnar verksamhet förALU. Bidrag får lämnas för de merkostnader somföranleds av verksamheten. ''Vad är det egentligen som klassas sommerkostnader? Redan nu rinner det ut s.k.merkostnader till ALU-anordnare.Inte undra på att man undviker att skapa riktigajobb när detta fantastiska system finns!Inte undra på att vi kräver en objektiv utvärderingav de undanträngningseffekter och densnedvridning av konkurrensen som denna åtgärdhar lett till!Inte undra på att regeringen oupphörligen avstårfrån att göra denna utvärdering! Den skullenämligen visa att ALU-konstruktionen ärkatastrofal för arbetsmarknaden.Vi menar att all vuxenutbildning måste samlasunder en och samma administration för att skapaenhetlighet i systemet. Det måste finnas en samladkompetens inom förvaltningen för att bygga upp enstudieplan för den arbetslöse och för att kunna gebästa tänkbara service.Inom ramen för denna administration skallkunskap om AMU-utbildning, privatuppdragsutbildning, gymnasial utbildning ochkomvux samlas. Administrationen bör ligga hosarbetsförmedlingarna, eftersom de finnsrepresenterade på de flesta orter. Detta kräverdock en avsevärd uppstramning avarbetsförmedlingens organisation, som förnärvarande inte har kompetens för ett utvidgatansvar.Vidare anser vi att ett enhetligt system förvuxenstudiestöd bör utformas i samband med attadministrationen samordnas. Som det är ärdet helt vansinnigt att pengarna kommer från fleraskilda håll.Vi säger också att regeringen bör tillsätta ensnabbutredning som skall undersöka möjlighetentill ett enda anställningsstöd. Detta skall varaförhandlingsbart i både tid och procent.Ungdomsarbetslösheten är mer än dubbelt såhög som den genomsnittliga arbetslösheten. Mångadrabbas dessutom av långtidsarbetslöshet. Detkräver kraftfulla omedelbara åtgärder.Det är i detta arbetsmarknadsläge angeläget att påalla sätt underlätta för människor, framför för alltför ungdomar, som söker arbete på andra orter attflytta dit där jobben finns. Denna möjlighet vill nuregeringen, märkligt nog, förhindra. Efter en genomfördundersökning har det visat sig att de personer somfått sina flyttningar betalda av AMS till stor del ärunga och att deras ekonomi inte är så god. Dethandlar i de allra flesta fall om personer somantingen har gått arbetslösa eller som efteravslutade studier skall ut på sina första jobb.65 % av samtliga flyttningar betalade av AMSgäller personer vilkas genomsnittsålder är 25--26 år.Alla som flyttar är naturligtvis inte i behov avekonomiskt stöd vid flyttning. Det hade därför varitav värde om det hade gått att diskutera någon formav behovsprövning. Det hade också varit meratilltalande om det hade gått att återinföra deaktuella flyttningsbidragen enbart fram till den 1januari 1995, då gällande kontrakt mellan AMS ochkontrakterad flyttningsfirma löper ut. AMS skulleförmodligen ha fällts för avtalsbrott, och då skulledet handla om åtskilliga miljoner.Regeringspartierna i mitt utskott var emellertidinte intresserade av att diskutera frågan.Det nu föreliggande förslaget frånSocialdemokraterna svarar i huvudsak mot mingrundläggande uppfattning i frågan, och därförkunde jag ansluta mig till detta.För att stimulera företagen till att anställaungdomspraktikanter anser vi att helafinansieringsbidraget skall betalas tillbaka omföretagen anställer ungdomen efter fullgjordpraktik under tolv månader.Innan företagen får den andra perioden avungdomspraktik skall ju enligt gällandebestämmelser ett avtal upprättas medarbetsförmedlingen om att företaget avser attanställa ungdomen efter periodens slut. Detta avtalfår självfallet inte upprättas om företaget nyligenvarslat eller sagt upp personal.Detta innebär att inte bara de sex förstamånadernas finansieringsbidrag om utanäven finansieringsbidraget för den förlängdapraktiktiden återbetalas. Totalt innebär detta ettstimulansbidrag på till de företag somanställer ungdomspraktikanterna efter fullgjordpraktik. Med ett sådant stöd borderekryteringsstöd inte behövas, vilket vore bra frånbesparingssynpunkt, eftersom det här inte belastarstatens -- milt uttryckt -- redan ansträngda budget.Vi lånar , så jag har svårtatt se det s.k. ljuset i tunneln. Men jag kanske harmissuppfattat det hela. Det kanske skulle varaljudet i tunneln av ekonomi som rasarihop.Företag som inte anställer ungdomspraktikanterefter tolv sammanhängande månader skall försättasi karantän om förslagsvis för utnyttjande avpraktikanttjänster eller likartad praktik.Akademikerpraktiken menar vi skall följa sammariktlinjer som vi har föreslagit beträffande denövriga ungdomspraktiken. Det finns ingen orsak attsärbehandla akademikerna. Självklart börföretagen betala en finansieringsavgift även fördem.På kort sikt är det relativt enkelt att vidareutvecklade redan befintliga ungdomspraktikplatserna.Ungdomarna skulle efter en avslutat kombinationav praktik, arbete och utbildning få någon form avbevis eller betyg som visar vad de har lärt sig ochvad de har presterat . Företagenskulle få tillgång till utbildade och intrimmadeungdomar.I dag höjs röster för att de ungdomar som inneharpraktikplatser utnyttjas av arbetsgivarna eftersomde är i underordnad ställning, speciellt inomhandels- och restaurangbranschen. Den nyaformen av praktikplatser skulle med sitt krav påutbildning komma till rätta med detta.Vi anser att man med dagens svåra arbetsmarknadbör satsa på ett utökat antal beredskapsarbeten ocharbeten med rekryteringsstöd. Det belastar intearbetsmarknadsfonden som ju går medkolossalt underskott, utan kan i stället bidra till attstatskassan får in pengar i form av skatter ochsociala avgifter. Dessa bör även i lika stor graderbjudas till näringslivet som till kommuner ochlandsting.Vi tycker att ersättningen dock bör vara något lägreän vid ordinarie jobb. Vi menar att ersättningeninte skall överstiga av ordinarie lön. Detta föratt inte ta bort incitamenten för den enskilde attaktivt söka ordinarie arbete.Starta-eget-bidraget ger möjlighet för arbetslösamed entreprenadtankar. Denna åtgärd skall endastvara ett sista alternativ för den blivandeföretagaren, för att inte ta bort incitamentet attredan från början klara sig utan samhälleliginblandning.Däremot är det önskvärt att de blivandeföretagarna får stöd, uppmuntran och möjlighet tillkvalificerad hjälp för att undersöka om företagethar en livskraftig idé. kan den presumtivaegenföretagaren få hjälp av arbetsförmedlingen,länsarbetsnämnden, länsstyrelse och i många fall eninkompetent utvecklingsfond. Möjligheter för en samordning bör snarastinföras där vägledarnas kompetens att bedömaprojektens livskraft betydligt måste höjas.Starta-eget-bidraget får inte heller leda till enöveretablering inom vissa branscher där bidraggivits.Vad som mer och mer framkommit under densenaste tiden är att man från kommunernas sida äralltför frikostig med bidragen. De nya företagenkonkurrerar ut redan etablerade företag på orten.Ny demokrati menar att starta-eget-bidrag inteheller får utgå till anställda som säger upp sig frånett företag för att startaliknande verksamhet under bidragsform.I den nuvarande extrema arbetslöshetssituationenkrävs vissa extraordinära åtgärder för att minskaden offentliga sektorn på ett mjukt sätt. Det är bramen inte tillräckligt attarbetsmarknadsmyndigheterna avtalar medkommuner och landsting om utbildning ochkompetenshöjande insatser. Vi föreslår därför ettsärskilt stöd för aktiva insatser inom i första handvårdsektorn.Förslaget innebär öronmärkta pengar till sjuk- ochäldrevården så att varslade sjuksköterskor,undersköterskor och vårdbiträden m.fl. skullekunna vara kvar i vården. Åtgärden bör docktidsbegränsas till t.ex. . Kommunernafår ansöka hos arbetsmarknadsmyndigheterna ombidrag, vilket måste inrymmas inom anslaget förinnevarande budgetår. Kommunerna beslutarsedan i samarbete med vårdsektorn hur resursernaskall fördelas på personalen. Ca 15 000 personerkan beräknas få sysselsättning genom detta förslag.En riktpunkt bör vara att ersättningen tillpersonalen inte får överstiga av tidigare lön.Vi anser att regeringen bör utfärda regler ienlighet med dessa grundläggande riktlinjer.Regeringen föreslår nu en ny praktik förinvandrare. Finansieringsbidrag skall ej erläggas avden arbetsgivare som anordnar praktiken förinvandrare. Därmed åsidosätter man den friakonkurrensen mellan svenskar och invandrare.Detta system innebär diskriminering. Spelreglernabör vara lika för alla i landet.Av olika rapporter framgår att många utlänningarutestängs från arbetsmarknaden på grund avbristande kunskaper i det svenska språket. Vimenar att flyktingar och invandrare skall få stöd föratt lära sig svenska innan de får ta del avarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Vissaekonomiska sanktioner bör kunna företas om maninte fullföljer ålagd svenskundervisning.Vi anser att småföretagarnas entreprenörsandaöver huvud taget inte skall begränsas med någraturordningsregler och att alla företag med mindreän 25 anställda skall undantas från LAS regelverk.Merparten av dessa småföretag omfattas inte avkollektivavtal. De har därför endast i undantagsfallen facklig förtroendeman. Vi har utgått från att 25anställda är en motiverbar gräns som bl.a finns ivissa EG-lagar. Den svenskastyrelserepresentationslagen gäller vidare för allaföretag med mer än 25 anställda. Även störreföretag måste emellertid ges bättre motivation tillnyanställningar. Därför föreslår vi att den avutredningen förordade generella frikvoten på 20 %av antalet anställda skall gälla för alla företag medfler än 25 anställda.Ny demokrati menar att GAS är ännu enarbetsmarknadspolitisk åtgärd som urkonkurrenssynpunkt slår fel. Företag som redan ärframgångsrika och som redan har planerat attanställa gynnas i detta läge vilket är synnerligenotillbörligt. Skattebetalarnas pengar får intemissbrukas genom att användas på redanframgångsrika företag. Vidare har det under handframkommit att tillämpningen av den nya lagen omGAS inte ger tillräcklig klarhet. Detta berorhuvudsakligen på att lagtexten utgår frånavgiftsunderlaget en viss bestämd månad och attavgiftsunderlaget måste öka för att avdrag skallkunna göras . En mängd exempel ger nuvid handen att GAS inte kommer att ge avseddstimulans.Eftersom det för /94 uppenbarligenvar en felbedömning med ett anslag på 28 miljarderur budgeten för arbetsmarknadspolitiska åtgärder,med det s.k. B 2-anslaget, föreslår vi att A 2-anslaget, som det nu heter /95, på drygt 28miljarder minskas med 10 miljarder.Vid årsskiftet 1993/94 hade av anslagetförbrukats, alltså efter halva tiden hade endastdrygt 7 miljarder av totalt 28 miljarder förbrukats.Det är mycket anmärkningsvärt. Men eftersom ALU-åtgärder, starta-eget-bidrag m.m. ej belastar budgetanslaget utan i ställetbelastar arbetsmarknadsfonden, anser vi att det ären felbedömning av regeringen att även för nästabudgetår föreslå samma anslag.Vi vill även ge regeringen till känna att detankommer på regeringen att ej förbrukade medelsom finns vid budgetårets slut sätts in iarbetsmarknadsfonden, för att i någon månförbättra saldot. Detta motiverar vi med attfondunderskottet som bara växer och växer inteingår i budgeten. Budgetutfallet redovisar alltsåinte det verkliga underskottet. Denunderfinansierade fonden får inte användas för attfrisera redovisningen av budgetutfallet.Anf. 22 HANS ():Herr talman! Sönderslagna bilar, krossadeskyltfönster, kravallpoliser med tårgas, 250 000demonstranter på gatorna. Har återvänttill 1968? Nej, säger bedömare i , det är värre.Vi upplever ett nytt 1788. Det är inte mindre än enrevolution som står för dörren.Det började med ett oförsiktigt regeringsförslag islutet av februari. För att avhjälpa den svåraungdomsarbetslösheten föreslår regeringen attarbetslösa ungdomar skall ges chansen att glida in iarbetslivet på en låg lön. Den skall ligga på avminimilönen . Omvärldensregeringar har skäl att betrakta den franskaungdomslönerevolten med oro, också för sin egenskull.Det är på ledarsidan i i går som vi kanläsa detta. Det är mycket viktigt att läsa det somstår där för att förstå hur det är.I tvingas socialistregeringen, hårt pressadav kapitalflykt och massarbetslöshet, att drivaigenom en arbetsmarknadens flexibilitet trotsfackets generalstrejk. Arbetsgivarna kan köpa inunga arbetare till en lön som ligger undergällande minimilön, vilket innebär rena svältlöner.När den unge tas in på korttidskontraktet sparkasden äldre arbetaren -- i Spanien.Så ser verkligheten ut i . Det är ländernainom Europeiska unionen. skall noginte hoppas för mycket på ert tal om ökad satsningpå arbetslinjen där. Så mycket starkare är talet omflexibilitet och arbetsgivarmakt påarbetsmarknaden.I är det delvis samma sak. I senaste numretav konstaterar , en avledande svenska industriledarna, att Sverigebehöver svensk industri men svensk industribehöver inte längre . Det noteras litetlakoniskt. För mig är det en katastrof, för mig ärdet verkligen att ha övergivit demokratinsprinciper. förklarar också att densvenska arbetskraften är dåligt utbildad. Jag kanhålla med om det. Svenska industriarbetaresutbildning hör till de lägsta i . Men någrainitiativ från regeringens sida har vi inte sett trotsatt vi har krävt det år . kräverlönedifferentiering, och han tycker attarbetslöshetsersättningen -- som ett sätt attförbättra arbetsmarknaden -- skall hållas på en sålåg nivå att man överlever, men inte mer.Det här är den borgerliga synen påarbetsmarknaden. Detta ligger bakom detsystemskifte som vi har upplevt och som IngelaThalén delvis har beskrivit. Massarbetslösheten ärhär, och regeringen har givit upp. Jag vill anklaga,och anklagar mycket hårt, regeringen från dennatalarstol. Vi har haft många debatter, hårda ochsakliga, ideologiska och tekniska, vad gällerlagförslag. går vi mot en valrörelse och mot ensituation där det svenska folket skall bestämmaframtiden. Jag menar att det finns fog föranklagelserna.Ideologiskt sett utnyttjar regeringen arbetslöshetentill att överföra makt och resurser till kapitalägareoch till dem som redan är resursrika, till attförsvaga fackföreningsrörelsen, riva söndervälfärden och sänka lönenivåerna. Man talar omriktiga jobb -- det är jobben inom den privatasektorn -- som om inte jobb inom omsorg och vårdvore riktiga. Man försämrar arbetsrätten, manförsämrar a-kassan, man sänker skatterna. Då blirdet ett samhälle som skall överleva pålåglönetjänster och pigjobb. Men det innebär ingenframtid för det svenska folket.Ideologiskt anklagar jag sannerligen regeringen fördess politik som är mycket tydligt uttryckt ifinansplanen.Jag anklagar också för att gång pågång göra missbedömningar iarbetsmarknadspolitiken och att ha en felaktigstrategi. Incitamentsstrukturen är försämrad,utbildningsbidragen är försämrade, kvaliteten påarbetsmarknadspolitiken har blivit sämre,kompetensutveckling förekommer i mycket litenutsträckning osv.Jag anklagar regeringen för passivitet. Så var falletnär det gällde ROT-programmet och kommunernasom hann avskeda tiotusentals människor innanman, i alla på några håll, gick in för en linje attförsöka hindra uppsägningar och i stället utbildamänniskor. Man väntar på marknadskrafterna,man väntar på en exportuppgång. Finansplanen ärfylld av cynismer och hycklande formuleringar omsolidaritet mellan de arbetande och de arbetslösa,om att incitamenten genom sänkta försäkringarskall bli större för att ta jobb. Det finns ju ingajobb!Jag anklagar verkligen regeringen för attunderhålla och utnyttja ett orättvist ekonomisktsystem till fördel för de mäktiga och välbeställdaoch till nackdel för dem som inte har resurserna,inte minst ungdomar och invandrare.Vänsterpartiet har sin sysselsättningspolitik . Vi har ännu inte givit upp.Det innebär att arbetsmarknadspolitiken inte kanta hela bördan av att klara arbetslösheten. Detkrävs en ekonomisk omfördelning som verkligendriver fram en effektiv efterfrågan. Det krävsnäringspolitiska initiativ, investeringar iinfrastruktur, ROT-program, miljöförbättringar,energiomställning osv. Passiviteten är total frånregeringens sida. Det krävs en starkutbildningsdrive och kompetensutveckling iarbetslivet. Regeringen har ännu inte lagt framnågot förslag annat än att tillsatt en mängd olikautredningar från sida.Vi har lagt fram förslag om att ta till vara delar avde stora vinster som uppkom i näringslivet genomdevalveringen genom att avsätta dem till enframtidsfond för att gynna arbetsmiljön,arbetsorganisationer och kompetensutveckling. Vivill driva fram frågan om arbetstidsförskortning. Vivill ha en försöksverksamhet och avsätta 1 miljardkronor för att kunna titta på effekterna i olikabranscher. Inte minst vill vi ha en aktivarbetsmarknadspolitik.Det kommer utredningar från EFA, Institutet försocial forskning, det kommer rapporter från AMSoch där man säger det vi har sagt hela tiden.Arbetsmarknadspolitiken med den låga kvaliteten,med allt större volymer i ungdomspraktik ochALU, fungerar inte. Det leder tillundanträngningseffekter, det leder inte tillutbildning utan till försämrad kvalitet.När jag läser AMS äskanden tillkompletteringspropositionen konstaterar jag attdet nästan är som att läsa våra motioner från ihöstas och . Det gäller AMS krav påpersonalförstärkningar, AMS syn påungdomspraktik, finansieringsbidrag, syn på ALU-delegationen och ALU:s volymer,arbetsmarknadsutbildning, rekryteringsstöd,ungdomsintroduktion, företagsutbildning medhöjning av nivån till för att få mervolym, utbildningsvikariat och begränsningar avutbildningskostnaderna, tidigareläggning av ROT-åtgärder och flera andra saker. Jag tror inte att detberor på att AMS uppfattning precisöverensstämmer med i alla frågor.Men jag tror att det beror på att AMS har ett ansvarför sitt sakområde och är tvungen att ha enansvarsfull politik, som inte går stick i stäv med denutveckling som vi har på arbetsmarknaden. Det ärett allvarligt memento för regeringen.På samma sätt har revisorer kritiseratvad man kallar för lekpengarna till regeringen, somi dag går upp till 110 miljoner. Varför lägger maninte dessa under en hatt, ?Arbetsmarknadsverket skall prioritera mellan olikaorter och olika åtgärder. Varför skall regeringen hadessa pengar?Riksdagens revisorer tar också upp frågan omincitamentsstrukturen och vikten av att satsa motordinarie arbetsmarknad medarbetsmarknadsutbildning. Regeringen har givit upp den.Herr talman! Jag vill passa på att yrka bifall tillreservationerna 4, 6, 8, 10, 14, 17, 18, 20 och 21.Det är socialdemokratiska reservationer somöverensstämmer med Vänsterpartietsståndpunkter och förslag i motionen, så det ärlämpligt att yrka bifall till dem. Jag vill vidare yrkabifall till den borgerliga reservationen 25, därregeringspartierna reserverat sig mot utskottetsbeslut att inte stödja förslaget ominvandrarpraktik. Jag yrkar bifall tillmeningsyttringen från sida undermom. 1, 9, 15, 23, 27, 43 och 51. Det innebär attdet är många goda förslag som jag inte yrkar bifalltill, men det är helt enkelt för att spara kammarenstid. Jag står naturligtvis bakom min meningsyttring.Några korta kommentarer kring dessa yrkanden.Under det budgetår som vi är inne i har vi krävt --och vi står fast vid det kravet -- att pengarna måsteutnyttjas i ROT-program och i utbildningsprogrami kommunerna. Jag förutsätter att dessa pengar intekommer att dras in när vi har 600 000 människorarbetslösa.Jag noterar att man gång på gång hänvisar till denarbetsmarknadspolitiska utredningen, som skalllösa problemen. Men frågan är akut, ochutredningen har ännu inte börjat arbeta!Jag noterar att socialdemokratin yrkar avslag påvårt krav på att återställa reglerna om uthyrning avarbetskraft till vad de var tidigare. Det är för oss enmycket viktig fråga. Jag kan inte riktigt begripa vadsocialdemokraterna menar med att yrka avslag pådet mycket yrkandet från vår sida. Kanskeär det ytterligare en återställare som föll.Jag tycker att det är egendomligt attsocialdemokraterna står bakom utskottets syn, attALU-delegationen skall vara kvar och attkringkostnaderna skall ha en nivå som baseras påen ytterligare ökad omfattning av ALU-jobb. Detstämmer inte med vår uppfattning. Antalet ALU-jobb måste trappas ner till förmån för andra ochaktivare insatser. Detta är också ett sätt att kommarunt problemet med undanträngningseffekterna.Jag vill starkt markera behovet av en delotraditionella insatser. Vi har föreslagit att det skallanslås till ungdomsprojekt.Ungdomsprojekten skall arbetas fram tillsammansmed kommunerna i syfte att åstadkommamiljöinriktade projekt i samband med de lokalaAgendaprogrammen ute i kommunerna.Jag vill betona förslag om den s.k.Framtidsfonden för att man skall få till ståndkompetensutveckling och om fonden för att få tillstånd utveckling när det gällerarbetstidsförkortning. Vi har också påtagligt högrevolymer än vad regeringen har angåendearbetsmarknadspolitiska insatser, framför allt ifråga om arbetsmarknadsutbildning ochberedskapsarbeten.Herr talman! Slutligen vill jag säga några ord omreservation 25 under mom. 42. Den handlar ominvandrarpraktik. Regeringen har kommit med ettförslag som ursprungligen härrör från AMS omsärskild insats för invandrare. Det rör sig ominvandrarpraktik som klart skall åtskiljas frånordinarie arbete -- detta är mycket tydligt utsagt.Det är en fortsättning på andra säråtgärder som harsatts in, varav den senaste kom till stånd ,nämligen praktik som anordnades i högst sexmånader i samband med kompletterandeutbildning av akademikertyp för invandrare. EnligtAMS har denna åtgärd fallit mycket väl ut. Mångaförmedlingar efterlyser ett särskilt riktat programtill invandrare för kompletterande praktik. I dagtänjer man på gränserna i många andra regelsystemför att få till stånd särskilt riktade program.Den relativa generella arbetslösheten hosinvandrare är . Arbetskraftsdeltagandetär , inte högre. För månganationaliteter -- afrikaner, iranier osv. -- ärsituationen fullständigt katastrofal.