prot · GH0987 · 1994-04-13 00:00:00 — Det var mot dennabakgrund som regeringen bl.a. gjordebedömningen att åklagarväsendets grundläggandeorganisatoriska uppbyggnad på regional och lokalnivå inte skall ändras.Riksåklagaren har även haft regeringens uppdragatt se över RÅ:s tillsynsverksamhet. Det har alltså,herr talman, skett en hel del på området.Riksåklagaren har sedan den 1 juli 1992decentraliserat budgetansvaret till regional nivå. Iseptember redovisade Riksåklagaren på uppdragav regeringen erfarenheterna och effekterna avdecentraliseringen. Erfarenheterna visade sig varapositiva, och effektiviteten i verksamheten hadehöjts.Herr talman! I sin anslagsframställning /95 liksom också i en senareupprättad promemoria kallad HD 1992/93 begärdeRiksåklagaren att ramen skulle räknas upp med 24miljoner kronor. 16,3 miljoner av dessa skulledirekt avsättas till 30 nya åklagartjänster. Dettaskedde mot bakgrund av att man inom såväl RÅ-väsendet som inom Polisen och skatteförvaltningenbörjade bli orolig över att just åklagarsidantenderade att bli en flaskhals vid bekämpningen avden ekonomiska brottsligheten.Regeringen liksom utskottet delade bedömningen.Av det skälet har ramen för åklagarmyndigheternaförstärkts med just de 16,3 miljoner som alltsåmedger 30 nya åklagartjänster. Behovetuppskattades till 30 tjänster, och man fick 30tjänster, eftersom både regeringen och utskottetbedömde att frågan var av så stor vikt. Det ärviktigt att bekämpningen av den ekonomiskabrottsligheten inte stoppas upp av en alltför trångsektor. Vi vet alla att målen som regel är myckettidskrävande. Det innebär att de binder en åklagareför mycket lång tid.Herr talman! Såväl regeringen som utskottetsborgerliga ledamöter ser mycket allvarligt på denekonomiska brottsligheten. En hel rad åtgärder harvidtagits för att komma till rätta med den sortensbrottslighet.Utskottet har också vid ett par s.k. hearings följtutvecklingen mycket noga. och så sentsom informerades utskottet omsakernas tillstånd. Ledamöterna fick också tillfälleatt ställa frågor för att på det sättet ytterligareinformera sig.I Socialdemokraternas reservation 1, Resurser förRÅSOP, hävdas att man redan nu måste garanteraatt tillräckliga resurser tillförs RÅSOP-gruppen.Jag måste erkänna att jag inte förstår mig påreservationen. För mig verkar den vara att slå inöppna dörrar -- en ren okynnesreservation om jagskall vara riktigt ärlig.Vid den hearing som vi hade framgicktydligt att de inte var pengar som fattades förnärvarande. Man hade fått de 30 åklagartjänstersom man ansåg sig behöva. Det är därför jag kanyrka avslag på reservationen och bifall tillhemställan i betänkandet i sin helhet. Jag yrkaräven avslag på reservation 2.Det har som sagt framkommit att det förnärvarande inte är pengar som fattas, utansvårigheten ligger i att få fram tillräckligt mångakompetenta utredare. Detta gäller över hela fältet.Därför blev jag mycket förvånad när jag hördeBengt-Ola säga att harmotsatt sig alla förslag för att bekämpa denekonomiska brottsligheten. Då har Bengt-OlaRyttar ett kort minne. Det var den tidigareborgerliga regeringen som byggde uppekopolisarbete osv.Vid hearingarna fick vi också refererat attåderlåtningen av ekorotlarna som skedde har satt sina spår. Det sparades på polis ochåklageri, polisutbildningen inskränktes avbesparingsskäl och lönerna hölls så låga att storkompetens försvann åt annat håll. Detta går inte såsnabbt att reparera. Det tar att bygga uppkompetens.Vad gäller bankkriserna trodde jag inte att var omedveten om att regeringenfaktiskt går in och garanterar alla enskildamänniskors sparmedel. Detta, ,är ändå att ta sitt ansvar.När det gäller reservation 3, som jag yrkar avslagpå, har jag redan redogjort för en hel del av detutredningsarbete som pågår iJustitiedepartementet. Det är alltså alltför tidigt attnu ta ställning med tanke på de beredningsarbetensom pågår. I fråga om arbetena i detalj hänvisar jagtill föregående års betänkande, där de finnsredovisade.Anf. 143 ()replik:Herr talman! När det gäller RÅSOP är detuppenbart för var och en att den organisationenmåste få arbeta än som från börjanavsågs. Om en organisation skall fungera bra,måste den veta vilka villkor som gäller. Den måsteha en viss trygghet i sin situation och veta vad dennärmaste framtiden innebär. Därför är reservation1 absolut ingen okynnesreservation utan tvärtomen viktig reservation.I fråga om bankkrisen har jag inte angripitregeringen för att den inte skyddade enskildainsättares intressen utan för att den lät bankkrisenfå sådana följder för skattebetalarna. Regeringengjorde ingenting för att motverka fastighetsvärdensfall. Regeringen vidtog inga relativt enklaändringar i bokföringslagen, vilket skulle hainneburit att bruttosumman av förlusterna förskattebetalarna hade blivit åtskilligt mindre.När det gäller regeringens benägenhet att bekämpaekonomisk brottslighet är det väldigt enkelt attfölja riksdagstrycket och konstatera den historiasom har beträffande dessa aktiviteter.Passivitet och aktivt motstånd har kännetecknatmoderat politik i fråga om ekobrottsligheten.Anf. 144 ()replik:Herr talman! Ingenting säger att RÅSOP inte fårfortsätta att arbeta. Jag vet inte varifrån Bengt-OlaRyttar har fått sin information. När man har fått igång organisationen och den har börjat attfungera -- man börjar nu se det första klara tecknetpå att den har kommit i gång -- är det självklart inte utan vidare avbryter arbetet.Jag förstår inte vilket medel regeringen skulle hatagit till beträffande fastighetsvärdena. att regeringen skulle ha köpt uppfastigheterna och hållit överpriserna uppe? Vadskulle regeringen ha gjort? Jag förstår interesonemanget. Regeringen garanteradesmåspararnas trygghet. Regeringen gick in såsomgarant. Detta var regeringens uppgift, inte att hållade höga fastighetspriserna uppe.Anf. 145 ()replik:Herr talman! Detta kanske inte är rätta ärendet föratt diskutera bankkrisens lösning. Jag vill barapåpeka att man i och vidtog åtgärderför att förhindra fastighetsvärdenas fall. Mangjorde därmed bankkrisen lindrigare i de ländernaän den annars skulle ha blivit.Det sägs ganska klart i utskottets betänkande attRÅSOP behöver . Vad vi menar medreservationen är att ge en alldeles klar signal attriksdagen har chansen att göra klart för regeringenatt RÅSOP skall fortsätta den tid som behövs ochgaranteras medel härför. Gör den klaramarkeringen, kommer RÅSOP såsom organisationatt fungera bättre, vilket vi vill.Anf. 146 ()replik:Herr talman! Vi kunde själva höra att man vidhearingen sade att RÅSOP för närvarandefungerar mycket bra. Man var från det hållet intealls orolig för framtiden. Man visste att man skullefå fortsätta när man hade kommit i gång. Jag tycker,, att vi här diskuterar påvensskägg.Det är riktigt att bankkrisen inte hör hit. Men jagvill helt kort påpeka att man varken i elleri hade de våldsamma överspekulationer somvi var världsmästare på i . Därför var krisenockså mycket svårare i Sverige.Anf. 147 ():Herr talman! Såsom en del av den majoritet somstod bakom RÅSOP:s tillkomst är vi naturligtvisangelägna om att en bra organisation -- alla verkaröverens om att den är bra -- verkligen skall fåfortsätta sitt arbete. Därför funderar jag litet övervar Ny demokrati står i denna fråga.Inte i någon reservation ställs något krav på pengari absoluta tal. Men om löneutvecklingen är negativoch kompetenshöjning och utbildning krävs,kommer det naturligtvis i slutändan att fordraspengar. Det är ett stort problem. Det handlar omatt försöka angripa problemet innan det har växt enöver huvudet. Vi kommer att rösta påreservationerna 1 och 2 i detta betänkande.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § Försök i vissa kommuner där väljarna skallkunna avge särskild personröstFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1993/94:KU23 Försök i vissa kommuner därväljarna skall kunna avge särskild personröst(prop. 1993/94:129).Anf. 148 ():Herr talman! I detta betänkande frånkonstitutionsutskottet behandlas förslaget omförsök i vissa kommuner -- ,, , , ,och -- där väljarna skallkunna avge särskild personröst vid val tillkommunfullmäktige vid valet i september i år.Personvalskommittén avlämnade sitt betänkande,Ökat personalval, . Kommitténshuvudsakliga uppgifter var att, inom ramen för detnuvarande partivalssystemet, lägga fram förslag tillökat personvalsinslag samt att föreslå åtgärder somförhindrar att den fria nomineringsrättenmissbrukas.Personvalskommittén lade fram fyra modeller, somalla bygger på inslag från utländska system. För enmodifierad dansk modell utarbetade kommitténmer detaljerade bestämmelser än för de övriga.I propositionen redovisas att en överenskommelsehar träffats mellan riksdagspartierna om attpersonröstning enligt den modifierade danskamodell som har presenteratskall tillämpas första gången vid val samtatt en sådan personvalsreform bör föregås av enförsöksverksamhet genom att det vidkommunfullmäktigevalet i några kommuner i årskall vara möjligt för väljarna att personrösta.Syftet med försöksverksamheten är att vinnaerfarenheter av valteknisk natur. Erfarenheternafrån försöksverksamheten kommer att ha storbetydelse inför de allmänna valen , dåsystemet avses bli tillämpat fullt ut. Försöken måstedärför utvärderas noga.Utvärderingen bör närmast ta sikte på de tekniska,ekonomiska, organisatoriska och praktiskaaspekterna. Ett annat viktigt moment är vilkaeffekter det nya systemet får i fråga om vilkapersoner som kommer att besätta de mandat sompartierna tilldelas, bl.a. hur rangordningen mellankandidaterna påverkas.Konstitutionsutskottet framhåller vikten av att denutvärderande myndigheten förberederutvärderingen på ett tidigt stadium och attutvärderingen omfattar valnämnders ochvalförrättares erfarenheter och iakttagelser införoch vid själva valtillfället.Beträffande urvalet av försökskommuner harbeaktats sådana aspekter som kommunernasgeografiska placering, antal röstberättigade,valdeltagande, fullmäktiges sammansättning viddet senaste valet samt synpunkter från central ochregional valadministration.Vidare anser utskottet att det av ekonomiska ochorganisatoriska skäl är rimligt och ändamålsenligtatt urvalet begränsas.Utskottet föreslår en del förändringar i lagtextensutformning. I propositionen anges att lagenkommer att gälla under hela valperioden, vilketinnebär både att vissa bestämmelser skall tillämpasom en ledamot avgår och att lagen skall tillämpasvid eventuella omval i de berörda kommunerna.Lydelsen av 1 § bör enligt utskottets mening bättreanpassas till denna ordning.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan i betänkandet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § Anslag till statschefen och regeringenFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1993/94:KU29 Anslag till statschefen ochregeringen (prop. 1993/94:100 delvis).Anf. 149 ():Herr talman! I årets budget föreslår regeringen enrätt hygglig höjning av anslaget till den kungligahovstaten. Det rör sig om en höjning på ungefär 5,4miljoner kronor. Till en del motiveras höjningenmed att ett anslag för flygtransporter på 4,8miljoner kronor flyttas över till anslaget rörandehovstaten. Resten gäller övrig uppräkning.Vi tycker att det i då statsförvaltningen iövrigt skall bantas och utsättas för hårdabesparingar vore rimligt att visa återhållsamhetockså i fråga om det här anslaget. Visserligenföreslår också vi en höjning, men med 2 miljonerkronor mindre.Vidare nämns det i regeringens proposition att enorganisationsöversyn pågår när det gäller dekungliga hov- och slottsstaterna och att resultatetav denna översyn kommer att kunna föranleda enändrad anslagsstruktur.I de här sammanhangen borde det vara möjligt attge en mera detaljerad redogörelse för hur anslagettill hovstaten används och för hur den härklumpsumman är uppdelad i mindre poster.Vi har också diskuterat besparingar i övrigtbeträffande och menar att manborde se över möjligheterna att avveckla ettdepartement för att sedan fördela dess uppgifter påandra departement. Vi tror att det också skullekunna betyda en besparing.För att rationalisera kammarens arbete avstår jagemellertid från yrkande här.Anf. 150 (nyd):Herr talman! Jag skall inte kasta mig in i debatten.Jag går upp i talarstolen därför att HarrietColliander, tyvärr, inte kunde vara här i kväll.Vi har en reservation fogad till betänkandet. Vi villnämligen minska medelstilldelningen beträffanderegeringskansliet med , dvs. med 2 %.Med anledning härav yrkar jag bifall till vårreservation.Anf. 151 ():Herr talman! Jag yrkar bara bifall till utskottetshemställan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § och dess myndigheterFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1993/94:KU35 och dess myndigheter(prop. 1993/94:100 delvis).Anf. 152 ():Herr talman! I det här betänkandet behandlas bl.a.frågor kring det arbete som pågår för atteffektivisera datanät och hanteringen avelektronisk post.I utvecklingen på datateknikens område ser vi storamöjligheter att göra informationtillgänglig för en större allmänhet och att göra detlättare för riksdagsledamöterna att kommuniceramed partiorganisationer och myndigheter.Naturligtvis tycker vi att det är bra attförvaltningskontoret arbetar med de här frågornaoch att saker kommer att hända. I en motionmarkerar vi intresset för detta. Vi tycker att det härarbetet bör påskyndas. Dessutom måste manförsöka lösa de säkerhetsproblem som kan finnas ide här sammanhangen.Anf. 153 (nyd):Herr talman! Det är inte någon lätt match attanalysera förvaltningskontorets kostnader somdessa framgår av konstitutionsutskottetsbetänkande /94:KU35 om och dessmyndigheter.I fråga om förvaltningskontorets kostnader är man,som dessa presenteras i bil. 16 tillbudgetpropositionen, mycket fåordig. Utifrånsiffrorna här kan det bara konstateras att anslagetför budgeten 1994/95 överstiger anslaget för1993/budget med 5 %.I propositionen står det att i budgeten ingår medelför en fortsatt investering och reinvestering i ADB-systemet. De nya investeringarna i ADB-systemetskapar förutsättningar för en fortsatt rationaliseringav verksamhet. Liksom också vi att det är bra att systemenmoderniseras. Så långt verkar det vara gott och väl.Tyvärr får man ingen uppfattning om hurförvaltningskontorets kostnader för ADB ochsäkerhetssystem uppdelats på rena driftskostnaderoch investeringar i ADB-utrustning. Om det är någonting som jagtidigare i affärslivet fått respekt för så är detkostnaderna för introduktion av nya datasystemliksom för ''hard ware'' och ''soft ware''. Dekostnaderna blir ofta dubbelt så höga som vad sombudgeterats.Jag har kunnat läsa mig till att man har investerat12 i ADB /91 och likamycket /92 samt inte mindre än 44 miljonerkronor /93. /95 finns det inte någrainvesteringssiffror alls. Men det är säkert fråga ombetydande belopp.Jag tycker således att situationen är mycketotillfredsställande och föreslår attförvaltningskontoret -- samma sak har vi föreslagitför -- tar fram en treårsbudget eller görett slags presentation med siffror för att visa hurriksdagen har planerat denna datasatsning. Det fårinte vara så att man sätter till ett visstantal miljoner, utan att tala om hur många. I ställetmåste man se datainvesteringen under en följd avår så att det går att följa det hela.Vidare föreslår jag att en liknande presentationgörs beträffande säkerhetstjänsten, som ocksåslukar stora investeringar. Osäkerheten i dessasiffror gör att det är svårt att kommenteraresterande del av förvaltningskontorets kostnader.Detta är bakgrunden till att vi i en motion föreslåratt ett sparbeting om skall införas /95.Det är säkerligen för litet . När man görsådana här besparingsdrivar är det snarare ,och det är lätt att uppnå om man inte harhaft en kraftig besparingsplan att följa. Sparar mani statlig och verksamhet, för att inte talaom i alla svenska företag, så tycker jag att riksdagenskall föregå med gott exempel i dessa vargatider.Jag är besviken att inte övriga partier har velat följamed oss att föreslå ett sparbeting på . Det ärtredje året som och jag harpekat på vikten av att även sparar, och vikommer att fortsätta med denna drive så länge vi ärkvar i . I gamla sade man gutta cavatlapidem non vi sed saepe cadendo; droppenurholkar stenen, inte genom sin kraft utan genomatt ofta falla.Härmed yrkar jag bifall till Ny demokratisreservation nr 1 beträffandeförvaltningskostnaderna, som vi vill reducera till230 miljoner kronor.Anf. 154 (nyd):Herr talman, övriga riksdagsledamöter! Brottsplatsriksdagen, kan man nästan säga i detta fall. Detgäller ersättning till . Det är påtiden att göra upp denna lilla affär. får ni passaer, för nu kommer maj 1981 stämde riksdagen.Han gick alltså in i , det vetni alla som är här. 1982 sade HenningSjöström av sig denna affär med en vädjan att Olofaf Forselles skulle lägga ned åtalet. Men det gjordehan inte, utan han kämpade vidare till 1985, då hanfick löfte av riksdagsledamoten skulle greja till det här. Men det gjorde manaldrig, utan denna affär pågår fortfarande.Nu kommer en av deltagarna kanske tillbaka,, även om han har passerat ,som även fyllde i går. Det kan varaintressant att veta. knackar kronofogden påOlof af Forselles dörr, på grund av att riksdageninte har gjort rätt för sig.Jag har gått igenom tre, fyra, fem A4-pärmar omdenna affär, och jag kan tala om för er: Den stinker!Hur skall vi i denna riksdag få något förtroende, närvi inte sopar framför egen dörr? Det är bara enundran. har ni chansen att bifallaHarriet reservation vid moment 12. Jagtycker att ni skall göra det, men vi får väl se, för jagtror att fegheten fortfarande sitter kvar. Man villinte erkänna de misstag man har begått.I samma betänkande behandlas frågan omuppmätning av , för att se hur dethåller på att ramla sönder. Vi vill att en uppmätningskall göras med en tredimensionell metod, men detvägrar man att gå med på, för då kanske man seratt huset faller i bitar, för det gör det faktiskt. Detkan ta eller så, men det kommer.Inte ens det vill man göra, för -- hemska tanke! --då kanske man ser att hade rätt.Men är det att se hur djärva ni är, omni kan bifalla det yrkandet. Vi får väl se, men jagtvivlar. Ni gör nog inte ens detta.Det är faktiskt ganska bedrövligt att se att manliksom bara låter det bero. Men vänta, Henningkommer kanske, och då får vi se vad han gör!Härmed yrkar jag bifall till reservationen vid punkt13 också.Det var väl inte så mycket mer jag hade att säga. Nifår ha en vidare trevlig afton. Tack för mig!Anf. 155 ():Herr talman! Ny demokrati har ju ganska gott ompengar på andra områden, så jag förstår inte varförman måste spara just på riksdagen.Jag vill bara även här i korthet yrka bifall tillutskottets förslag.Anf. 156 (nyd):Herr talman! Jag vill då säga att i och med att detyrkas bifall till utskottets förslag vill man inte sesanningen i vitögat. Jag vill ha det till protokollet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )16 § Den statliga rationaliseringsverksamhetenoch revisionenFöredrogsfinansutskottets betänkande1993/94:FiU9 Den statligarationaliseringsverksamheten och revisionen(prop. 1993/94:100 delvis).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )17 § och kostnader förstatsskuldens förvaltningFöredrogsfinansutskottets betänkande1993/94:FiU12 och kostnaderför statsskuldens förvaltning (prop. 1993/94:100delvis).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld(Beslut skulle fattas . )18 § Utvidgning av det nordiskadubbelbeskattningsavtalet om arv och gåvaFöredrogsskatteutskottets betänkande1993/94:SkU36 Utvidgning av det nordiskadubbelbeskattningsavtalet om arv och gåva (prop.1993/94:153).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )19 § Dubbelbeskattningsavtal mellan Sverigeoch betänkande1993/94:SkU37 Dubbelbeskattningsavtal mellanSverige och (prop. 1993/94:154).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )20 § Dubbelbeskattningsavtal mellan Sverigeoch betänkande1993/94:SkU38 Dubbelbeskattningsavtal mellanSverige och (prop. 1993/94:155).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )21 § Bibliotek, bildkonst, konsthantverkm.m.Föredrogskulturutskottets betänkande1993/94:KrU22 Bibliotek, bildkonst,konsthantverk m.m. (prop. 1993/94:100 delvis)Anf. 157 ():Herr talman! Kulturarbetarna och konstnärerna ärmycket betydelsefulla personer i samhället. Vibehöver alla det fria ordet, musiken, teatern,konsten och dansen. Vi behöver det originella ochdet egna skapandet. Kulturarbetarna/konstnärernaär de som på olika sätt ger oss impulser tilleftertanke och förnyelse.Om vi säger oss vilja värna om kulturen, anser jagatt vi också måste värna om dess yrkesutövare. Vimåste ge kulturarbetarna/konstnärerna rimligaarbetsvillkor. finns det gott om inkomstlösakonstnärer. Få yrkesgrupper i vårt land har, trotsden svåra arbetslöshet som råder, så högaarbetslöshetssiffror som konstnärerna.Situationen för bild- och formkonstnärerna är merän katastrofal. Konstmarknaden är svag, ochutsmyckningsuppdragen lyser oftast med sinfrånvaro. I de besparingstider som är spararkommuner och landsting, och få uppdrag ges tillbild- och formkonstnärerna.Vi socialdemokrater anser att ett sätt att mildra densvåra situationen är att öka statens möjligheter tillinköp av konst. Vi har därför föreslagit att anslagetgällande förvärv av konst till statens byggnaderm.m. skall utökas med utöverregeringens förslag. För dessa 4 miljoner kronorskulle beställningar kunna göras så att äldrearbetsplatser, samlingslokaler m.m. runt omkring ilandet skulle kunna prydas med nyförvärvadekonstverk. På så sätt skulle dels konstnärerna få eninkomst, dels många människor kunna glädjas --eller oroas eller förundras -- över ny konst ioffentlig miljö.Herr talman! Jag beklagar att inte utskottetsborgerliga majoritet kunnat tillmötesgå vårtsocialdemokratiska förslag om ett utökat anslag tillförvärv av konst.Positivt, herr talman, är dock att anslaget tillkonstnärlig utsmyckning i bostadsområdenaåterinförs i budgeten. Det är glädjande att visocialdemokrater i förhandlingar har fått alla iriksdagen att inse vilken betydelse detta anslaghade och fortfarande har för att öka bild- ochformkonstnärernas arbetsmöjligheter.1992 beslöt majoriteten här i --borgerligheten och Ny demokrati -- att avvecklabidraget till konstnärlig utsmyckning ibostadsområdena. Jag kan konstatera att entillnyktring har skett. Det är väl att avvecklingen avdetta bidrag har stoppats.Det måste spridas information om möjligheten tillbidrag för konstnärlig utsmyckning ibostadsområdena. Det fanns tidigare ett förnämligtprojekt som kallades Konst där vi bor. Genomupplysning i alla delar av landet väcktes intressetför och kunskapen om möjligheterna att få statligtstöd till utsmyckning i bostadsområdena. Ett stortantal arbetstillfällen skapades på detta vis.Vi socialdemokrater menar att särskilda medel böranslås för denna information. tas ca 1 miljonkronor från utsmyckningsanslaget för attupprätthålla denna informationsverksamhet. Detkan inte vi acceptera. De pengarna behövs förutsmyckningsarbete. Vi föreslår därför att 2miljoner kronor anslås till projektet där vibor.Herr talman! I betänkandet behandlas också fråganom främjande av hemslöjden. För mig somsocialdemokrat är en spridning av kultur i alla delarav landet av största vikt. Hemslöjden har gamlaanor. Genom dess arbete bevaras och levandegörsen betydande del av vårt kulturarv.Hemslöjdskonsulenterna finns över hela Sverige.De utför ett värdefullt arbete. För att dennalandsomfattande verksamhet skall kunna utvecklasbör ytterligare medel anslås.Herr talman! Jag vill med anledning av det jag harframfört yrka bifall till de tre socialdemokratiskareservationerna i betänkandet.Ett bifall till våra reservationer innebär ytterligare7 till gagn för landets konstnärligayrkesutövare.