prot · GI0932 · 1994-11-30 00:00:00 — Den andra frågan, som natur-ligtvis är intressant, är om ändåkan hålla med om att förslaget om vattenlagen ärnågonting som socialdemokratin inte drivit förrän ivalrörelsen efter det att den tidigare regeringen lagtfram ett förslag om en miljöbalk. Vattenlagen är nå-gonting som över huvud taget inte funnits med i densocialdemokratiska tankevärlden när det gäller vadsom skulle införlivas i . Om IngemarJosefsson åtminstone kunde ge svar på dessa frågor,utöver de tidigare bedömningarna av utskottet ochdess ledamöter, skulle det vara klädsamt.Anf. 73 () replik:Herr talman! Jag uppfattar motsä-gelsefull. Å ena sidan är han emot att man återkallarpropositionen, å andra sidan säger han att det sätt mantänker omarbeta den på inte är tillräckligt. Det behövsen mer omfattande omarbetning enligt honom. Därfinns en motsättning. Antingen är det mindre frågorsom skall ses över eller så är det större frågor. Därmenar jag att det finns flera saker som behöver sesöver.Frågan om en miljöombudsman å sin sida har dis-kuterats från flera utgångspunkter. Jag är inte likaimponerad som av effekterna av att man till-skapar en ombudsmannaorganisation. Den kan prö-vas, och den kan finnas med, men jag tycker inte skall inbilla vare sig miljöorganisationer ellermedborgare att det är avgörande för miljöarbetet, somen del talare har påstått. Min erfarenhet lokaltär att det inte spelar så stor roll.Anf. 74 () re-plik:Herr talman! Även efter att ha lyssnat till IngemarJosefsson hävdar jag att den socialdemokratiska rege-ringen har återkallat propositionen utan någon tydligmotivering. Det hade definitivt varit bättre att låtabalken träda i kraft och sedan arbeta vidare med suc-cessiva förbättringar.Det viktiga nu är att få en struktur på lagstiftning-en. Sedan kommer den att utvecklas. Det kommernaturligtvis att ändras i de pusselbitar som ingår. Mendet stora och svåra jobbet nu var att få fram struktu-ren. Det hade varit bättre att nu acceptera den före-slagna strukturen. Det finns ingen tydlig motiveringtill att inte låta balken träda i kraft såatt vi får en bas att arbeta vidare på.Ingemar uppehöll sig en del kring for-malia. Jag har inte på något sätt bestridit att den soci-aldemokratiska regeringen har rätten att återkallapropositionen. Men om man återkallar en propositionmå man också ta sitt politiska ansvar för att man gördet och de konsekvenser det har. Då kan jag baravidhålla det jag sade förut, att jag beklagar att politiskprestige får gå före miljöns intressen i det här avseen-det.Jag yrkar som förut bifall till reservationen. Jaghoppas att jag inte tidigare sade "motionen".Anf. 75 () replik:Herr talman! sade att debattenhandlade om regeringens rätt att återkalla propositio-ner. Då måste jag säga att man verkligen har begrän-sat debatten. Vad det handlar om är om det finns enpolitisk vilja att nu snart genomföra en samlad miljö-lagstiftning som kan träda i kraft till halvårsskiftet.Uppenbart finns inte den viljan hos socialdemokrater-na.Många av de saker som räkna-de upp som skäl till att man dragit tillbaka förslagetstämmer inte riktigt med tanke på vad socialdemokra-terna har gjort tidigare. Jag tittade igenom den reser-vation som fanns från socialdemokratin i . Jag hittade inte någon av punkternadär. Detta är frågor som av någon anledning harkommit upp för att försöka motivera tillbakadragandetav propositionen.Jag tittade också i snabbprotokollet. MiljöministerAnna sade att det handlar om en försening påca . Jag har kollat upp om direktiven ärklara till den kompletterande utredningen. De är ännuinte klara. Jag har inte fått se några direktiv. Jag und-rar om ens den tidsgränsen kommer att hålla medtanke på den omfattning som man nu ger arbetet medde nya argument som framförts i debatten i dag.Vidare sade att jag i debattenhade framfört synpunkter när det gäller förändringar.Man passar väl på att föra fram synpunkter om det nuändå kommer att bli en omarbetning. Jag förde framen synpunkt, preskriptionstiden för miljöbrott, ochfrågade om man kommer att ta upp den igen. Efter-som jag ännu inte sett några direktiv vore det intres-sant att få höra från om just denpunkten finns med när man skall omarbeta förslaget.Anf. 76 () replik:Herr talman! Jag börjar med detta . Jaghar uppfattat det så när det gäller direktiven och tidenatt det mer är en fråga om tryckkapacitet, om att fåfram trycket, så det ligger väldigt nära nu att vi kan tadel av direktiven.I mitt inlägg tog jag upp två delar: dels rätten attdra tillbaka propositionen, eftersom det hela var väl-digt markerat i och med att motion väckts, dels frågorsom borde prövas när det gäller omarbetningen. In-lägget bestod alltså av två delar, och båda frågornavägdes mot varandra.Anf. 77 ():Herr talman! Jag börjar med att yrka bifall tillhemställan i utskottets betänkande.För oss i är det här med en samladmiljöbalk en av våra hjärtefrågor. Vi har tidigaredrivit detta och tänker oss en miljöbalk som är hel-täckande, samordnad och effektiv. Dessutom skall detvara fråga om en radikal miljölagstiftning.Konsekvensen av det förslag som förra regeringenlade fram var att vår ledamot i av, just därför att förslaget ansågs vara fördåligt. hoppade också Naturskyddsföreningensrepresentant. Detsamma gjorde Socialdemokraternasoch representanter.Anledningen var alltså att förra regeringens för-slag var för dåligt. I vissa fall var förslaget t.o.m.sämre än dagens lagstiftning. Man kan säga att detblev flera steg tillbaka. Jag skall ge några exempel föratt visa varför det här förslaget absolut måste förkas-tas.I förslag fanns dels mil-jökvalitetsnormer, dels generella föreskrifter för attkunna genomföra det här. De generella föreskrifternatogs tillbaka. Det innebar att det i praktiken skulle blimycket svårt att genomföra miljökvalitetsnormerna.På denna punkt skulle bli ett kraftfulltslag i luften.Man hade också skrivit in en paragraf som säger:De allmänna aktsamhetsreglerna skall tillämpas i denutsträckning det är ekonomiskt rimligt med hänsyn tillå ena sidan den risk för skada eller olägenhet som enverksamhet av det slag som det är fråga om kan med-föra och å andra sidan nyttan av verksamheten samtkostnaden för skyddsåtgärder.Återigen: Ekonomin sätts före miljön. Det anser vii vara absolut oacceptabelt. Nej, det för-slag som förra regeringen lade fram var, skulle jagvilja säga, den minsta gemensamma nämnaren av vadde fyra borgerliga partierna kunde komma överensom.Det blir inte en miljöbalk bara därför att man förihop vissa av lagarna och kallar det för en miljöbalk.Det blir en miljöbalk först när samtliga lagar finnssom berör miljöområdet och när det finns gemen-samma grundläggande regler för hur problemen skallhanteras. Dessutom handlar det om samma straffbe-dömning och straff. Också Lagrådet kommenteradeatt detta saknades. Man riktade alltså allvarlig kritikmot det miljöbalksförslag som lades fram.De lagar som saknas är bl.a. vattenlagen, biotek-niklagen, strålskyddslagen och alla lagar som rör jord-och skogsbruk. Framför allt de sistnämnda lagarnahandlar ofta om biologisk mångfald. Det är därförmycket angeläget att de finns med.Här finns en miljöombudsman, som vi i Miljöpar-tiet kan stödja, men inte på bekostnad av miljöorgani-sationernas talerätt, vilket i det borgerliga var bortta-get.Jag måste säga att jag personligen är mycket för-vånad framför allt över att man i varnöjd med det här förslaget. Jag kan förstå att man haftproblem när det gällt att få ihop en miljöbalk, särskiltsom man måste vara överens framför allt med Mode-raterna. Man verkar ha haft problem i detta arbete.Vad man kom fram till var vad alla fyra partiernakunde enas om, nämligen en halvmesyr.Det är dags att tar klivet ur det bor-gerliga båset och börjar fundera på hur man kan fåtillbaka den gröna profilen. Det här förslaget kan välni i inte vara nöjda med. Vi i Miljöpar-tiet är inte nöjda! Därför anser vi att det är mycket braatt förslaget har dragits tillbaka. Det behövs en rejälöversyn.Vi håller med den nuvarande regeringen om att enparlamentarisk utredning inte är nödvändig. förslag var bra i mångt ochmycket. Det fanns vissa brister även där, men det varbetydligt bättre än det förslag som den borgerligaregeringen lade fram.Vi förutsätter att den socialdemokratiska regering-en noga ser över förslag.Dessutom ser vi fram emot en riktig, och en rejäl,miljöbalk som är vad den skall vara: en heltäckande,samordnad, effektiv och radikal miljölagstiftning. Vi iMiljöpartiet kommer att göra vad vi kan för att hjälpaden socialdemokratiska regeringen i det arbetet, ochvi förutsätter att detta kommer att gå förhållandevisfort.Anf. 78 ():Herr talman! Det sista uttalandet kunde det varaintressant att få litet förtydligat. Det handlar då om påvilket sätt kommer att hjälpa den social-demokratiska regeringen i arbetet med att utarbetaförslag till en ny miljöbalk. Jag visste inte hur närasamarbetet på miljöområdet var när det gäller dessatvå partier. Möjligen kan förtydligadetta litet och säga om hon eller någon annan frånMiljöpartiet kommer att ingå i utredningen eller talaom på vilket annat sätt samarbetet och, framför allt,nämnda hjälp kommer att ta form.Sedan vore det intressant att höra om GudrunLindvall vet huruvida socialdemokratin är intresseradav den hjälp i detta arbete som ochMiljöpartiet nu erbjuder.Den iakttagelse som gör är inteoriginell, dvs. att det material som lades fram i formav en proposition från den tidigare regeringen är, somGudrun säger, den minstagemensamma nämnaren av något som alla de fyraregeringspartierna kom överens om. Nej, själva fines-sen med förslag från en regering är just att det ärnågot som alla regeringspartier står bakom - så ävennär det gäller det miljöbalksförslag som den tidigareregeringen lade fram.Herr talman! Självklart rymmer det här ett visstmått av kompromissande. Men jag vågar också sägaatt den kompromiss som, efter vederbörligt hänsyns-tagande till Lagrådet, sprang fram ur detta arbete hademånga goda förutsättningar i sin ursprungliga formmen också när det gäller dess möjlighet att utvecklasjust till ramverket för en samlad miljölagstiftning iSverige.Gudrun säger att det saknas en del lagar.Särskilt nämner hon biotekniklagstiftningen. Det ärinte riktigt sant. Vi i lyckades märkligt nogdriva fram - och över , höll jag på att säga, fåSocialdemokraterna att vända, att ta sitt ansvar och attvara med på att biotekniken borde regleras i - enlagstiftning, en lagstiftning som dess bättre har anta-gits av och som för övrigt har verkställts avden tidigare regeringen.Gudrun säger också att jord- och skogs-brukslagarna skall in i . Hade jag haftmöjlighet att även ställa en fråga tillIngemar skulle jag ha tyckt att det var in-tressant att få veta om jord- och skogsbrukslagarnagenom arbete av en organisationsutredning och juri-disk utredning kommer att införlivas i . Isådlas fall är det ett litet underligt sätt att införa starkapolitiska krav och inslag i fråga om en tillbakadragenproposition och ett tillbakadraget material.Anf. 79 ():Herr talman! Först vill jag säga, ,att det förekommer kontakter mellan Socialdemokra-terna och när det gäller den framtidamiljöbalken. och jag gör olika be-dömningar. Vi i anser att föreliggandeförslag inte är ett bra förslag till miljöbalk. Vi anseratt det skall gå betydligt längre på många områden.Jag tror att innerst inne också anserdet, även om det kan vara svårt att bryta med dengamla regeringen.Jag är övertygad om att även att vara mera nöjd med det förslag somkommer än med det förslag som den borgerligafyrklöverregeringen lade fram. Om vi skall vara ärli-ga, , får vi väl säga: Det var ingenslump att hoppade av , utan det berodde på att det förslagsom ni då lade fram inte var bra.Anf. 80 ():Herr talman! Det måste vara någon ordning på be-greppen. Jag kan hålla med om att det var fråga om ettvisst mått av avhopp från motslutet av dess arbete. Också sakkunnigelämnade utredningen. Men det skedde i ett läge därman hade tagit del av Lagrådets remiss. Det var densom i valrörelsens inledningsskede ledde till att Soci-aldemokraterna och lämnade utred-ningen.Efter det att lagrådsremissen var avklarad så in-förlivades - som jag sade i mitt anförande här -många av framlagda synpunkter i det som sedan blevregeringens förslag till . Men då hade, somsagt, representant och andra lämnatMiljöskyddskommittén.Herr talman! Det som förvånar mig mest i GudrunLindvalls inlägg gäller den attityd tidiga-re hade i diskussionen inför de regeringsförhandlingarsom man uppenbarligen har bedrivit med den nuva-rande regeringen.Gudrun säger till mig att att bli mycket nöjdare över det förslag somden nuvarande regeringen kommer att lägga fram tillriksdagen. Att ha denna politiskt synska förmåga ärnågonting jag avundas , att i förvägkunna veta att den påverkan hon och hennes partikam-rater tror sig kunna ha på den socialdemokratiskabetongkolossen kommer att leda till att regeringenåterkommer med ett förslag till som honinbjuder mig att vara nöjd med. Som mått påmiljöpolitiskt arbete är det originellt, men jag är intesäker på att det är så kraftfullt.Det hade varit bättre om hade be-rättat vilka krav framför i sina överlägg-ningar och förhandlingar med den socialdemokratiskaregeringen så att vi nu kan bedöma styrkan i dem. Vikanske rent av kan se om de har möjlighet attkomma att införlivas i lagstiftningen. Jag hoppas attGudrun kan ge besked på den punkten.Anf. 81 () re-plik:Herr talman! Det är möjligt att jag gör en felbe-dömning av och . Jagkunde inte tänka mig att ni kunde vara nöjda med detkompromissförslag som den borgerliga regeringen harlagt fram. Jag kan bara beklaga om det är så.En miljöbalk som saknar generella föreskrifter förmiljökvalitetsnormer, grundläggande regler, sammastraffbedömning och straff, trodde inte jag att Center-partiet, som säger sig vara intresserat av miljöfrågor,kunde vara nöjt med. I så fall kan jag bara beklagaCenterpartiet. Det var värre än jag trodde.Jag är övertygad om att mycket av det som bådeIngemar och jag har berört kommer attinförlivas i den kommande . Jag tycker attvi ganska väl har talat om vilka delar vi anser saknasoch vilka delar vi vill arbeta om. Jag kan naturligtvisupprepa det här, men vi har båda två nämnt dem.Jag är också övertygad om att den miljölagstift-ning som förhoppningsvis är klar kommeratt vara mer lik det förslag som Miljöskyddskommit-tén lade fram. Det förslaget var, även om det hadevissa brister, betydligt bättre än det urvattnade förslagsom den borgerliga regeringen preste-rade.Anf. 82 ():Herr talman! Jag har egentligen en huvudfråga tillGudrun Lindvall.I debatten här i kammaren angåen-de sade , som då företräddeMiljöpartiet, så här: "Vårt krav på regeringen var attfå en bra miljöbalk. I det krav som vi ställt ingår attinförandet av den inte skall försenas . "senare gav miljöministern beskedet attdet kommer att dröja . Vi vet att detibland kan ta . Det handlar om beredningar,propositioner osv. Vi vet inte när vi kommer att få seen ny samlad miljöbalk.Om är nöjd med de besked somgavs om att det skall bli en förbättring, är ni då ocksånöjda med beskedet att regeringen inte har levt upptill det löfte som enligt gavs att miljö-lagstiftningen inte skall försenas ? Är ni nöjdamed detta?Gudrun har också nämnt rättsverkandemiljökvalitetsnormer som ett argument till varförförslaget skall återförvisas. Också på den punktenskulle man kunna föra ett resonemang. Det är intenågonting som Socialdemokraterna har framfört iargumentationen, utan det har fortfarande i huvudsakvarit fråga om vattenlagstiftningen och talerätten förmiljöorganisationer.Jag har sagt att vi skulle kunna resoneraoss fram på de punkterna. Egentligen finns det ingen-ting nytt i det har sagt. Miljöpartiethar ställt upp in på regeringens förslag att dratillbaka detta förslag. Därmed har man försenat miljö-arbetet.Det sades att skulle vara en blåslam-pa. har blivit en bromskloss för en offen-siv miljöpolitik.Anf. 83 ():Fru talman! Detta är vad som kan kallas bombas-tiskt politiskt tal, men det är inte något som har medverkligheten att göra.Vi hade gärna sett att den borgerliga regeringenhade lagt fram ett förslag till en bra miljöbalk sombetydligt mer hade anslutit sig till det förslag somMiljöskyddskommittén lagt fram. Det hade varit detbästa ni kunde ha gjort.Men när det kommer ett förslag till miljöbalk somär så urvattnat och så dåligt att representanter för bådeNaturskyddsföreningen och känner signödgade att hoppa av måste ni väl förstå att det varstora brister i det förslaget.Vi vill ha en bra miljöbalk. Vi vill inte ha en mil-jöbalk som till namnet men inte alls till innehållet ären bra miljöbalk, utan i vissa fall är en sämre miljö-lagstiftning än den vi har och i många fall tar ettsteg tillbaka. Det är inte en bra miljöbalk.Vi anser därför att den enda möjligheten var att attdra tillbaka förslaget. Det förslag som låg var fördåligt för att utskottet skulle kunna börja arbeta meddet. Det fanns för stora brister. Det saknades förmycket av det vi anser absolut nödvändigt för att detskall vara en bra miljöbalk.Vi hoppas naturligtvis att Socialdemokraternaskyndsamt skall jobba vidare med detta. Vi vet attMiljöskyddskommitténs förslag kommer att ligga ibotten för fortsatt beredning. menar attdetta var den enda möjligheten att få en bramiljölagstiftning, en bra miljöbalk, och den skallgivetvis inte försenas med en enda dag.Anf. 84 ():Fru talman! Som framgår av inlägget från GudrunLindvall har oerhört svårt att stå för av Socialdemokraterna krävde att lagstiftningeninte skulle försenas med . har man fått be-skedet att det kommer att dröja ,och det kan dröja längre.Vad säger om detta? Tycker ni att detär ett bra utfall av en offensiv miljöpolitik att ensamlad miljölagstiftning blir försenad? Jag tycker attdet näst intill är en skandal. har sagt sigvilja vara pådrivande i dessa frågor men har lyck-ats agera som en bromskloss.Gudrun säger att det förslag till miljöbalksom den förra regeringen tog fram var att ta steg till-baka. Det skulle vara intressant att veta på vilkapunkter som denna miljölagstiftning tar steg tillbaka.Det vore bra att få sådana exempel. Jag kan faktisktinte finna dem.Jag har arbetat med detta . Vi hade ettbra förslag som kunde ha blivit bättre i utskottsbe-handlingen. Men får vi inte ens den möjligheten.Det kommer att dröja innan vi igen får ettförslag på bordet. För detta bär ett tungtansvar.Anf. 85 ():Fru talman! Jag kan ge ett exempel på vilket sättförslaget innebär att man tagit många steg tillbaka. 7 § står att nyttan av verksamheten och kostna-den för skyddsåtgärder skall vara avgörande. Dentypen av skrivningar har vi inte haft i miljölagstift-ningen, vilket vi skulle haft om detta hade gått ige-nom. Det hade varit att ta flera steg tillbaka, dvs.ekonomin först och miljön sedan.Det förvånar mig att kds, som försöker profilerasig som ett parti som är intresserat av miljön, kanacceptera och vara nöjt med en miljöbalk som saknarvattenlagen, biotekniklagen, strålskyddslagen ochlagar om jord- och skogsbruk, som är så essentiellaför framför allt den biologiska mångfalden.Inte heller ni kan vara nöjda med det här förslagettill miljöbalk. Det vore bättre om ni var ärliga ochkunde erkänna att det fanns brister i förslaget, och attdet bästa vi nu kan göra är att återremittera det och fåett bra förslag som vi som är intresserade av miljönsamfällt kan vara nöjda med.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 27 §. )22 § Införlivande av vissa direktiv om enskildanäringsidkare enligt , m.m.Föredrogsnäringsutskottets betänkande1994/95:NU4 Införlivande av vissa direktiv om en-skilda näringsidkare enligt , m.m.(prop. 1994/95:39).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 27 §.) 23 § Arbetstid m.m.Föredrogsarbetsmarknadsutskottets betänkande1994/95:AU2 Arbetstid m.m.Anf. 86 ():Fru talman! Ledamöter i arbetsmarknadsutskottetoch kammarens övriga ledamöter! En stor fråga förmitt parti har länge varit att införa kortare lagstadgadarbetstid.Vi kan titta tillbaka i historien och se att arbetsti-den var . År1940 hade vi kommit ner . På1960-talet infördes 45 timmars arbetsvecka, och på1970-talet hade vi fått en arbetstid iveckan. Det är inte för alltid fastslaget att arbetstidenskall vara just 40 timmar.När företagen började rationalisera försvann enmängd arbeten. Robotisering genomfördes, och detminskade arbetsstyrkan ytterligare. Så länge det är bratider är detta på grund av låg arbetslöshet och godtillgång på arbeten inte så tydligt. Men , fru talman,när arbetslösheten är så otroligt hög, visar sig effekti-viseringens stora konsekvenser på arbetsmarkna-den.Det börjar att gå bättre för företagen nu med flerorder. Men detta genererar inte så många fler jobb.Här vill jag citera SKF-chefen i nyheterna klockansex efter den ödesdigra dagen den 13november. Detta var alltså klockansex när han sade: Några nya jobb blir det endast mar-ginellt trots en bra orderingång.Förutsättningarna för en mängd jobb är alltså bor-ta. Då måste vi börja tänka om. Vi måste ha en nyhelhetssyn på hur arbetstillfällen skall skapas.Livet gestaltar sig mycket annorlunda nu mot in-nan rationaliseringarna, robotiseringarna och effekti-viseringarna började. Allt är så effektivt och livetsnurrar så fort att man inte får tid för sin familj ochsina vänner. Vi får i stället införa livskvalitet som etthonnörsord.Fru talman! vill införa en arbetstids-förkortning. Vi föreslår att arbetstiden skall sänkas till37 timmar med sikte på en sänkningtill 35 timmars arbetsvecka . En viktigsynpunkt på detta är den sociala dimensionen. Vid ensänkning av arbetstiden får man mer tid att själv be-stämma över. Fritiden ökar, och man får mer tid attvara med sina barn. Då kan tiden på dagis minskas.Med ökad värdefull fritid kan samhällsekonomiskavinster göras.Inom flera yrkesområden dras man med arbets-skador i form av belastningsskador utmynnande idåliga ryggar och axelskador. Inom byggbranschen ärdetta speciellt tydligt. I en sammanställning gjordunder 1991 visar Bygghälsan att belastningsskadornautgör av antalet registrerade arbetsskador. Inombyggbranschen skadas 1 av 15 medan 1 av 34 skadasinom det övriga arbetslivet. Totalt inträffade det 9 432arbetsolyckor. Dessa arbetsolyckor resulterade i totalt174 000 sjukdagar.En lag gör att arbetsgivaransvaret ärmycket större . Det medför att arbetsgiva-ren svarar av sjukskrivning-en. Detta medför att företagen får bära de ekonomiskakonsekvenserna av arbetsskador orsakade av trötthet,ouppmärksamhet och farlig arbetsmiljö.Av byggnadsarbetarna arbetar endast framtill . Det medför utgifter för staten i formav transfereringar. Man vet att den mänskliga kroppenåterhämtar sig snabbare om belastningarna sker underkortare tid . Att införa kortare arbetstid ibyggbranschen, t.ex. sex timmars arbetsdag, skullemed stor sannolikhet reducera arbetsolyckorna.För att effektivisera användningen av dyrbara ma-skiner vid byggen av olika slag kunde man arbeta i tvålag med vardera kortare arbetstid och bättre utnyttjatiden som åtgår till bygget. Man utnyttjar maskinernabättre och effektivare och det kostar mindre. Här kanekonomiska samordningsvinster göras som bärs uppav den kortare arbetstiden.Fru talman! Flera försök med kortare arbetstid hargjorts inom den offentliga sektorn. På lasa-rett har man vid två sjukvårdsavdelningar gått ner tillsju timmars arbetsdag med bibehållen lön. Dessaavdelningar klarar sina sparkrav. Sjuk-frånvaron har minskat och kvaliteten på vården harökat. har kvaliteten på de anställdas livssi-tuation ökat.I arbetar hemtjänstpersonalen sex timmarper dag med bibehållen lön. Här har sjukfrånvaronminskat . Minskade uttag från a-kassa,socialbidrag och försäkringskassa är samhälleligavinster. Flera försök pågår eller skall börja i fleralandsting.Fru talman! beräknar att en arbetstids-förkortning på , dvs. 100 tim-mars årlig arbetstidsförkortning leder till ca 50 000nya jobb. Flera organisationer är nu inne på detta,bl.a. har uttalat ett stöd för enarbetstidsförkortning.Men vill gå längre och få till stånd en arbetsvecka på 35 tim-mar.