prot · GH09120 · 1994-06-08 00:00:00 — Det är i det sammanhanget, JohanLönnroth, intressant att nu ta del av Kjell-OlofFeldts synpunkter på kommunsektorn. JohanLönnroth läste upp en del av vad skrivit. Låt oss konstatera att det ärsamme man som i hög grad bär ansvaret för att maninte kom i gång med förändrings- ochförnyelsearbetet . Det hade naturligtvisvarit ännu bättre att genomföra det då. I och medatt förnyelsearbetet kom att fördröjas blev det ändåinte mindre nödvändigt. Det var helt nödvändigt attvidta åtgärder . Det råkade sammanfalla med ensvag ekonomisk konjunktur.När nu socialdemokraterna presenterar förslagframåt i tiden beträffande den kommunalaekonomin, är det enligt min mening förvånansvärtatt de innehåller så litet av nytänkande och nyaförslag. Det är bara att konstatera att det ärgammal skåpmat. Man renodlar förslaget om att dekommunala skattemedlen inte enbart skallanvändas till den egna kommunens lokala service,utan de kommunala skattemedlen skall kunnaanvändas också av andra kommuner. Enligt minmening vore det logiskt att de kommuner sombehöver tilläggsresurser -- självklart finns detsådana kommuner -- skall få det inom ramen förstatsbidrag så att det är staten som tillskjutermedlen via en statlig beskattning. I det här fallet ärsocialdemokraterna tillbaka i en renodlad RobinHood-modell, som innebär att vissa kommuner intefår behålla de medel som de har utdebiterat för denegna lokala servicen.Johan berörde ocksåKommunförbundets kritik av tillämpningen av dens.k. En väldigt viktig punkti den kritiken har varit avräkningen av kostnadernaför barnomsorg. Man kan med fog säga attfinansieringsprincipen, utifrån de beräkningar somKommunförbundet presenterade, inte tillämpadespå det sätt som vi tidigare varit överens om här iriksdagen. Men då utgick man iKommunförbundets beräkningar från attvårdnadsbidraget inte skulle komma att antas avriksdagen. antog tack och lovriksdagsmajoriteten förslaget om vårdnadsbidrag.Då ser kalkylen på det området helt annorlunda ut.Herr talman! Jag skall inte fördjupa mig ytterligarei de olika momenten i betänkandet. Jag vill barahänvisa till att det nu tycks råda en ganska storenighet om att de åtgärder som föreslås börgenomföras ett övergångsår som detta.Anf. 82 () replik:Herr talman! säger attproduktiviteten i kommuner och landsting harökat. Det är riktigt. Det har skett en oerhört starkproduktivitetsutveckling . Dennaproduktivitetsutveckling har också förenats med attantalet anställda i kommuner och landsting harminskat kraftigt. 60 000--70 000 jobb har försvunnitunder senare år. Dessa personer har i allt väsentligtgått ut i öppen arbetslöshet. De har inte på någotsätt hamnat i vare sig privat varuproduktion ellerprivat tjänstesektor.Jag vill ställa följande fråga till innebär att ytterligare 100 000kommun- och landstingsanställda skall försvinnafrån sina anställningar. Tror attde kommer att kunna sväljas av industri och privattjänstesektor? Det finns ingenting som tyder pådetta ens i era egna kalkyler. Detta bidrar inte pånågot sätt till att göra till en tillväxt- ochföretagarnation. Tvärtom är jag fullständigtövertygad om att en bra grundskola är en av de allramest grundläggande förutsättningarna för attSverige skall kunna bli ekonomiskt framgångsrikt.Det var någon som sade att anledningen till attmusik numera är en av de mera framgångsrikasvenska exportpodukterna är det faktum att vi harhaft en väl utbyggd och bra musikskola.Vidare var det frågan om finansieringsprincipen.Jag talade med efter det attbeslutet om vårdnadsbidraget fattades. Mankommer inte att kunna revidera sin kalkyl på någotavgörande sätt. Snarare försämrarvårdnadsbidraget statsfinanserna ytterligare, vilketkommer att leda till ytterligare ökade räntor, vilketockså kommer att belasta kommunerna.Vårdnadsbidraget är en gigantisksamhällsekonomisk förlustaffär.Lennart har inte ett ord till svar till varesig eller min kritik.Anf. 83 ()replik:Herr talman! berörde på nytt i sittinlägg produktivitetsökningen i kommunsektorn.Han medger nu att det har varit en starkproduktivitetsökning. Jag tror att han borde kunnakosta på sig att erkänna att det är det nyastatsbidragssystemet i förening med de starktbegränsade ekonomiska ramarna som harstimulerat kommunerna och landstingen till attbedriva förnyelsearbetet med effekten en starktökande produktivitet.Jag sade i mitt tidigare inlägg att det hade varit braom de åtgärderna hade vidtagits underöverhettningsåren . Då hadekonjunkturnedgången säkert blivit betydligtmindre och omställningsproblemen för dem somkom att gå ut i öppen arbetslöshet på grund av densocialdemokratiska regeringens underlåtenhet attvidta rätt åtgärder att bli mindre påtagliga.Jag tycker att det är litet patetiskt av attcitera . Han var den man somborde ha vidtagit dessa åtgärder.Anf. 84 () replik:Herr talman! bedriver en delsjälvkritik i boken. Jag tycker faktiskt att det ärbetydligt intressantare att tala om framtiden ochden nu mycket svåra situationen i kommuner ochlandsting.Den starka produktivitetsökningen har i alltväsentligt åstadkommits tack vare att personalen ivården -- vårdbiträden, sjuksköterskor ochläkare -- och lärarna och annan personal i skolornahelt enkelt har tvingats -- det har delvis varitfrivilligt -- att bära en betydligt tyngre arbetsbörda.En del av den ökade produktiviteten har varit bra.Annat har varit dåligt. Det finns också exempel påkvalitetsförsämringar.Men den stora förlustaffären för samhället beror påatt merparten av dem som har försvunnit från sinaanställningar i kommuner och landsting har gått uti arbetslöshet eller tagits om hand av AMS. Det bliringen samhällekonomisk förtjänst.Nu är gränsen nådd förproduktivitetsförbättringarna. Jag citerade tidigareLennart partikamrat säger att det har skett en stark rationaliseringinom vården. Men kan den inte fortsätta. Hanvill att skall åka till de storasjukhusen i och tala om för Göteborgskommunpolitiker och vårdpersonalen hur de skallklara ytterligare vårdbehov med de resurser ochanslag som de får bl.a. genom riksdagsbeslut. Hanmenar att vi vältrar över ansvaret för våra stoltasparplaner på andra, och vi har ingen som helstaning om hur det skall gå till i praktiken.Anf. 85 ()replik:Herr talman! Jag återupprepar till om omställningsarbetet i kommuner ochlandsting hade pågått på detsätt som har skett , då hadedet aldrig varit fråga om att de personer som blevfriställda på grund av förnyelsearbete i kommuneroch landsting hade behövt gå ut i arbetslöshet. Menpå grund av underlåtenhetssynder kan man medgeatt omställningsarbetet har blivit jobbigareeftersom det har fått genomföras i enlågkonjunktur.Likväl har kommuner och landsting lyckats bra iomställningsarbetet, vilket framgår avundersökningar senast dokumenterat avKommunförbundet. Det framgår att medborgarnaär nöjda med den kommunala servicen. Det kanskeförbluffar en del socialdemokrater ochvänsterpartister som har talat så förklenande ochhävdat att det bara är fråga om nedskärningar.Det är fel, , att det inte går attåstadkomma ytterligareproduktivitetsförbättringar. Jag är själv ordförandei en privat småbarnsskola, Liten lär, i Uppsala.Sättet att bedriva barnomsorg kan naturligtvisfortfarande förändras mycket i de flesta kommuneroch i den kommunala barnomsorgen. Om man sågmöjligheterna skulle miljardvinster kunna skapas.Det är inte fråga om att utarma personalen, utandet är fråga om sättet att bedriva verksamheter. Vihar fortfarande mycket att lära av erfarenheter frånenskilda kommuner men också från utlandet.Anf. 86 PER ():Herr talman! När den obefintlige, men iblandförekommande, genomsnittlige riksdagsledamotentar betänkandet från finansutskottet i sin hand ochskall försöka skaffa sig en bild av innehållet,bläddrar denne förmodligen i vanlig ordningbakifrån. Han konstaterar att där finns enmeningsyttring från Vänstern. Det finns enreservation från Ny demokrati och ett särskiltyttrande från Socialdemokraterna. Vederbörandedrar på den grunden litet för snabbt slutsatsen attdet finns en bred majoritet bakom betänkandet ochatt det råder en stabil enighet kring de förslag somläggs fram.Är det så? Jag tror inte det. Bakgrunden ståregentligen att finna i de beslut om statsbidrag somriksdagen har fattat vid tidigare samlingar.Socialdemokratins hållning i de sammanhangenkan sammanfattas så att vi sade ja till påsen, men visade nej till det regelverk som knöts till påsen. Visade nej till den fördelningsnyckel som skulletillämpas. Vi sade också nej till de övergångsreglersom knöts till besluten. Vi påstod att det fanns ettinbyggt systemfel, så till vida att alla kommunerinte är med i det fördelningssystem som skapades.Det är i ett antal avseenden orättvist. Vi kritiserarockså den rundgång av pengar som detta leder till.Vi varnade för att systemet, om det antas, kommeratt leda till haveri av sig självt, bl.a. därför att dethar vissa ofullkomligheter. Vi önskade i stället skulle fatta beslut om en tvåstegslösning: tapåsen, använd de gamla reglerna men låt utredaalla de omständigheter som man rimligen måste habättre grepp om innan man sätter detta i sjön.Vi fick avslag på våra yrkanden vid det tillfället. Vihar återkommit med dem och i princip fått avslagpå allting varenda gång.Nu är dagsläget . På alla punkter har vårabedömningar infriats. I Kommunsverige säger mantämligen samstämmigt i olika sammanhang attdetta inte är bra och att vi måste göra någonting åtdet. Borgerligheten har fått backa. Man har hunnitsupp av verkligheten. Därför har man också sett tillatt det nu pågår utredningar om de frågor som vitidigare har önskat utreda. Det är bra, även om detär väl sent.Det politiska språket är precis som andrafackspråk. Det har ibland vissa modeord. Ettsådant modeord som man i det politiska språket ofta tillgriper är ordet uppleva. Jag funderaribland på hur de upplever dagens situation, de somstod bakom de beslut som vi fattade för ett årsedan, och kanske även tidigare.De besluten har försatt kommunerna i den situationsom de nu befinner sig i. Kraftiga felbedömningarhar lett till att vi nu för skall fattafrysningsbeslut, som innebär att man inte låter deövergångsregler som majoriteten vill ha träda ikraft.Det är förhållanden som har försatt kommunerna iutomordentligt svåra situationer, tvingat framarbetslöshet och nedskärningar till nivåer långtunder den efterfrågade och motiveradebehovsnivån.När jag lyssnar på förstår jag attdetta är besvärligt att ta till sig. Då får man gå tillattack och resonera om någonting annat. Det är ettgammalt välkänt debattgrepp. Men eftersom visocialdemokrater fäster stor vikt vid dettautredningsarbete, menar vi att vi får gilla det lägesom råder. Vi tycker inte om det, men vi vill ha ettöppet utredningsarbete och ett ordentligtanalysarbete genomfört. Vi vill vara konstruktivaoch resultatinriktade. Sådan är processen, och såbrukar spelreglerna vara.I konsekvens med det har vi hänvisat till den imånga andra sammanhang väldokumenterade synsom vi har framfört. Vi har kortfattat beskrivit deni det särskilda yttrandet. För att vidga diskussioneni partiet och kanske också komma med ett ellerannat intressant inspel i det pågåendeutredningsarbetet har vi i partiet haft enarbetsgrupp som lade fram enrapport.I sak står vi kvar vid våra gamla ståndpunkter. Dettycker jag inte att man skall göra så stort nummerav. Men vi måste gilla det läge som är. Vi fäster viktvid den pågående utredningen och vill jobbakonstruktivt med den. Vi har konstaterat att vi påavgörande punkter inte delar majoritetens syn.Men på grund av det pågående utredningsarbetethar vi avstått från att motionera och från attreservera oss. I konsekvens med det kommer vi attavstå i de eventuellt kommande omröstningarna.Anf. 87 () replik:Herr talman! Jag vill gärna få vara med efter valetoch bilda ny majoritet ihop med Per OlofHåkansson. Det är med den utgångspunkten jagriktar kritik mot den socialdemokratiska politiken ikommunfrågorna.Visst kan vi ägna tid åt att gå igenom alla de misstagsom har begåtts och tala om systemfelen,rundgången osv. Men jag skulle vilja att Per OlofHåkansson höll med mig om att det är betydligtviktigare att diskutera vad vi gör av en nyriksdagsmajoritet när det gäller kommunernasmöjligheter att utvecklas.Borgerligheten har fått backa, säger . skriver ni i ert särskildayttrande: ''Regeringens politik tvingarkommunerna att skära ner på för medborgarnasvälfärd viktiga och efterfrågade områden liksom attminska investeringar och underhåll. ställskommunerna inför ökade behov inom framför alltskola och äldreomsorg.'' Det regeringen har gjortnu är att lägga på ytterligare en börda påkommuner och landsting. Regeringen har plussatpå Nathalieplanen. Jag kan inte förstå i vilketavseende regeringen har backat.Vi står kvar vid gamla ståndpunkter, säger . En ståndpunkt var att vi gemensamtsade nej till indragningen av 7,5 miljarder. Om manstår fast vid en gammal ståndpunkt måste välinnebörden vara att vi står fast vid just detta. Nubehöver kommuner och landsting mera pengar föratt klara den rimliga skola och omsorg som nisocialdemokrater så gärna talar om , utåtsamhället via medierna. Det går inte att klara dettautan att kommuner och landsting får mera pengar.Anf. 88 PER ()replik:Herr talman! Bakom denna ordkaskad döljer sigdet faktum att försöker kritiserasocialdemokratin för att vi har presenterat idéer omatt vi kan tänka oss att föra en fortsatt diskussionom hur den kommunala ekonomin skall utvecklas.Det kan gälla vilken typ av omfördelningssystemför inkomster och utgifter som vi skall ha. Om nuJohan vill vara med i den diskussionen ärden intressanta frågan hur Vänsterns alternativ tillutjämningssystem för inkomster och utgifter ser ut.Anf. 89 () replik:Herr talman! Det är möjligt att det var enordkaskad. läste jag densocialdemokratiska rapporten. Ordkaskad kanskeär ett ganska välfunnet ord. Det var en väldigmängd ord men ganska litet substans.Vänsterpartiet har faktiskt presenterat en grundliggenomgång av hur vi ser på kommunernaslångsiktiga utveckling, bl.a. i vår ekonomiskamotion i samband medkompletteringspropositionen. Vi har också talatom hur vi finansierar våra förslag. Vi gör det genomatt långsiktigt höja skattetrycket med istorleksordningen . Det ärganska mycket. Det är tuffa skattehöjningar. Vi hargranskat dem noga och kommit underfund med attdet är någonting som höginkomsttagare,förmögenhetsägare och de exportföretag som nugår mot rekordvinster har råd att bära.Vi har också lagt fram sparprogram som ärbetydligt mer substantiella än de ni har presenterat,Per . Det handlar ommilitärutgifter, motorvägar, en sänkning av taket isjukersättningen, för att nämna några exempel.Vi har förslag som finansierar ett större utrymmeför kommuner och landsting, så att de åtminstonekan växa i någorlunda samma takt sominkomsterna för svenska folket totalt. Vi görnämligen den bedömningen att det ärviktigare med en bra skola och en mänskligsjukvård och omsorg än att svenska folket skallkunna skaffa sig ännu många fler TV-apparater,bilar osv.Vad säger ni socialdemokrater? Ni göruppenbarligen inte den prioriteringen. Ni har inteett enda öre mer till skola, omsorg och vård.Anf. 90 PER ()replik:Herr talman! gör det klassiskafelet när man diskuterar ekonomi. Handiskuterar utifrån ett makroperspektiv. Men desom försöker tränga in i detta för att skapalösningar upptäcker att det inte är ettmakroproblem. Problemet är att vi har 286kommuner som är olika.Jag har försökt förstå vad Vänstern vill. Jagfunderar fortfarande på det. Jag skall begränsa minfråga till min förra replik frågade jag hurVänsterns system för att utjämna intäkter ochkostnader ser ut. Jag kan begränsa mig till att fråga:Hur skall man utjämna de stora skillnaderna iintäkter mellan olika kommuner? Där ligger litet avdet grundproblem som måste lösas i ett kommandesystem för stöd till kommunsektorn.Anf. 91 ()replik:Herr talman! Per kritiserade delarav genomförandet av den stora omläggningen avstatsbidrag och utbetalningssystem. Jag medger attdet säkert finns delar av tekniken för hur dengenomfördes som man så här i efterhand kan riktakritik mot. Det kan även ha varit kritik, som manredan då borde ha lyssnat bättre på. Men detresonemang som ni för, Per , är juden obotfärdiges förhinder. Ni hade ju hela 80-taletpå er för att göra dessa förändringar, men ni gjordedem inte. Vad ni föreslog efter regeringsskiftet 1991var delvis en frysning av det tidigare systemet ikombination med att man skulle låtakommunsektorn få mer attdisponera.Mina frågor till Per är nu: Hurupplever ni att situationen hade varit om man hadegått er till mötes och givit kommunerna 7,5miljarder kronor? Hur skulleproduktivitetsutvecklingen i kommunsektorn hasett ut då? Hur hade samhällsekonomin påverkatsav att man inte hade givit signalen tillkommunsektorn att sätta i gång och förnya sig ochåstadkomma att medborgarna fick mer för varjekommunal skattekrona?Anf. 92 PER ()replik:Herr talman! Hade vi haft tid att reda ut detta, hadedet varit spännande, . Jag tillhördem som tror att hade vi vid det tillfället givitkommunsektorn mer pengar på nivån 7,5 miljarderkronor med fördelning på primärkommuner ochlandsting, hade vi haft en mycket lägrearbetslöshet bland de kommunanställda. Vi hadeockså sluppit att skicka in pengar i ett senare skedevia AMS och via andra arrangemang. Vi hade alltsåhaft en bättre verksamhet. Jag tillhördem som inte är alldeles säkra på att en mindrekommunal verksamhet leder till högraproduktivitet. Man kan faktiskt också med enoförändrad verksamhet, och t.o.m. med en störrevolym verksamhet, förbättraproduktiviteten. Jag är inte säker på att detsamband finns som här försökerdra en växel på.Anf. 93 ()replik:Herr talman! Då skall jag tala om för Per OlofHåkansson hur jag tror att det hade sett ut då. Jagtror att det hade inneburit att vi hade fåttinlåsningseffekter i den offentliga sektorn och att vihade gått ur den här lågkonjunkturen med en stordel av arbetskraften inlåst i en förstenad offentligsektorn, som då inte hade haft denproduktivitetsförbättring som vi har kunnat åseunder . De nya verksamhetsformersom har utvecklats i kommunerna hade antagligeninte kommit fram i nuvarande omfattning.Anf. 94 PER ()replik:Herr talman! Det är beklagligt att LennartHedquist inte tror på kommunsektorn utan pratarom inlåsningseffekter och andra dåligheter. Det ärbeklagligt, inte minst med tanke på att en majoritetav kommunsektorn styrs av . 95 ():Herr talman! Per upprepadefrågan hur vi i Vänstern ser på kommunernasframtid. Vi har i en motion som behandlas i dettabetänkande beskrivit detta. Vi har också i enmotion till kompletteringspropositionen givit ensådan beskrivning. Nyss redovisade jag deskattehöjningar och besparingar som vi harpresenterat och som sammantaget uppgår tillbetydligt mer än vad Socialdemokraterna harpresterat.Jag vill betona att den kritik som jag har riktat motSocialdemokraterna just på denna punkt -- jagtycker faktiskt att det är det mest negativa i erpolitik att ni inte har en enda krona till att ge tillkommuner och landsting -- grundar sig på att vivänsterpartister efter höstens val vill bildamajoritet ihop med er, inte bara i utanförhoppningsvis också i de flesta kommuner ochlandsting. Då måste vi kunna presentera etthållbart alternativ till den Nathalieplan somregeringen har presenterat och som Kjell-OlofFeldt, på denna punkt faktiskt med all rätt, harriktat en fullständigt förödande kritik mot.Jag skulle vilja veta om Per kaninstämma i förödande kritik avregeringens sparplaner. Kan Per i den kritiken, tycker jag faktiskt att nisocialdemokrater har en skyldighet att ocksåpresentera vilken andel av det tillväxtutrymme påca som ni hoppas på i BNP-tillväxt som ni ärberedda att ge till skolan, vården och omsorgen.Det finns inte en rad skrivet om detta, åtminstoneinte konkret, i den rapport som jag mycket nogahar läst igenom och som ni presenterade i sambandmed i igår.Anf. 96 PER ():Herr talman! Jag vill upprepa min fråga till JohanLönnroth: Kan Vänstern beskriva en möjlig lösningnär det gäller att utjämna de stora skillnaderna iskattekraft mellan kommunerna? På den frågangav svaret: Vi höjer skatterna förföretagen. Jag tycker inte att det är ett svar som gåratt kombinera med frågan.Anf. 97 ():Herr talman! När det gäller fördelningen avstatsbidragen mellan kommunerna har vi framlagtförslag som ganska mycket liknarSocialdemokraternas förslag i den rapport som vihar talat om här och som presenterades i går. Menden stora skillnaden är att vi gör den bedömningenatt det kommer att vara oerhört svårt -- med tankepå kommunerna i ellerkranskommuner såsom , och andrasom ligger runt samt , vilka allakommer att förlora mycket genom det nya förslagettill omfördelning av landstingspengarna -- att skapaen majoritet här i riksagen för ett nyttfördelningssystem, som ger t.ex. merpengar, om det inte sker i en totalt sett växandekaka. Tror inte Per att han kanförmå sina partikamrater från ochNorrbotten, där det ju också finns kommuner medstora ekonomiska problem, att avstå i en totalt settkrympande ekonomi. När krubban är tom bitshästarna, lyder ett gammalt ordspråk. Jag trorfaktiskt att detta gäller även kommuner. Vi måstesäkra ett visst utrymme för tillväxt. Inom denramen kan vi skapa en rättvisare fördelning mellanfattiga och rika kommuner.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutSfU18 Vissa tandvårdsfrågorMom. 1 (Vissa tandvårdsfrågor)1. utskottet2. (m, fp, c, kds)Votering:157 för utskottet157 för res.35 frånvarandeAndre vice talmannen konstaterade att rösternavar lika delade och förklarade ärendet bordlagt(riksdagsordningen 5 kap. 6 §).Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:126 s, 19 nyd, 11 v, 1 -För res. :77 m, 25 fp, 29 c, 25 kds, 1 -Frånvarande:12 s, 3 m, 8 fp, 2 c, 1 kds, 4 nyd, 3 v, 2 -SfU27 Uppehållstillstånd för anhörigaMom. 1 (Uppehållstillstånd för anhöriga)1. utskottet2. (nyd)Votering:295 för utskottet19 för res.35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställanPartivis fördelning av rösterna:För utskottet:125 s, 77 m, 25 fp, 29 c, 25 kds, 12 v, 2 -För res. :19 nydFrånvarande:13 s, 3 m, 8 fp, 2 c, 1 kds, 4 nyd, 2 v, 2 -FiU19 Den kommunala ekonomin (prop.1993/94:100 och 1993/94:150)Mom. 1 (den kommunala ekonomin åren 1994--1999)1. utskottet2. men i motsvarande del (v)Votering:181 för utskottet13 för men.120 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställanPartivis fördelning av rösterna:För utskottet:15 s, 73 m, 23 fp, 28 c, 24 kds, 17 nyd, 1 -För men. :12 v, 1 -Avstod:110 s, 4 m, 2 fp, 1 c, 1 kds, 2 nydFrånvarande:13 s, 3 m, 8 fp, 2 c, 1 kds, 4 nyd, 2 v, 2 -och (båda m)anmälde att de avsett att rösta ja men markerats haavstått från att rösta.Claus Zaar (nyd) anmälde att han avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 3 (storstädernas ekonomi)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Kammaren biföll utskottets hemställan medacklamation.Mom. 5 (anslag till Statligt utjämningsbidrag tillkommuner 1994/95)1. utskottet2. (nyd)Votering:248 för utskottet19 för res.42 avstod40 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställanPartivis fördelning av rösterna:För utskottet:78 s, 77 m, 25 fp, 29 c, 25 kds, 12 v, 2 -För res. :19 nydAvstod:42 sFrånvarande:18 s, 3 m, 8 fp, 2 c, 1 kds, 4 nyd, 2 v, 2 -Mom. 14 (inrättande av en s.k. kommunakut)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:207 för utskottet13 för men.94 avstod35 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställanPartivis fördelning av rösterna:För utskottet:31 s, 77 m, 25 fp, 29 c, 24 kds, 19 nyd, 2 -För men. :1 s, 12 vAvstod:93 s, 1 kdsFrånvarande:13 s, 3 m, 8 fp, 2 c, 1 kds, 4 nyd, 2 v, 2 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.12 § Vissa inkomst- och företagsskattefrågor,m.m.Föredrogsskatteutskottets betänkande1993/94:SkU25 Vissa inkomst- ochföretagsskattefrågor, m.m. (prop. 1993/94:234).Anf. 98 ():Herr talman! Det finns nog inte mångariksdagsärenden som är så illa skötta som frågan omhur företagsbeskattningen skall utformas.