prot · GI0942 · 1994-12-14 00:00:00 — Mensamtidigt tror jag att många som är för EU och harröstat ja också tycker att EU:s jordbrukspolitik ärväldigt byråkratisk, omständlig, krånglig. Man ärmycket medveten om att den måste förändras pånågot sätt.Sedan säger att svenskajordbrukare ville in i EU. Det är väl litet si och så medden saken. Visserligen är jordbrukarna inte så många,men jag vet många som inte ville in. Å andra sidan ärdet möjligt att de som röstade nej tog kontakt medmig och de som röstade ja tog kontakt med LennartDaléus. Så kan det ju vara.När det gäller den debatt vi skall ha om den andradelen av denna jordbrukspolitik är det så att LennartDaléus varit med och justerat det betänkande vi skalldebattera då. Han vet precis vad det kommer att stådär. Det som står kommer vi förhoppningsvis ocksåatt fatta beslut om på fredag.Anf. 111 () replik:Herr talman! Det var inte det jag frågade om. Omjag uttrycker mig försiktigt för att inte föregripadebatten så fick jag en känsla av attmajoriteten i utskottet, i vilken , valde att på vitala punkter avstå från att gelöftet att återkomma i budgetpropositionen. OmMaggie nu i kammaren ändrar det löftetvälkomnar jag naturligtvis det.Om vi får ett tydligt löfte från majoritetensföreträdare - jag betraktar som ensådan - om att få besked att om de vitalapunkterna, belopp och substans, skall man återkommai budgetpropositionen, då bör åtminstone delar avnågra steg tas som är bättre än de beslut som manhittills medverkat till.Då kunde faktiskt ochsocialdemokraterna kanske , eller senast påfredag, i den anda av öppenhet som vi alla vill skallråda i EU och EU-debatten, berätta vad det är ni harkommit överens om. Vilka avtal finns? Vilkaöverenskommelser har ni gjort, som leder till att nikan ha den här gemensamma synen och lova, på detsätt nu gör, att återkomma ibudgetpropositionen? Vad är det som ligger till grundför det gemensamma agerandet?Jag älskar den öppenhet som är på väg in i EU,och jag tycker att samma öppenhet bör prägla detpolitiska arbetet här i Sverige.Anf. 112 ()replik:Herr talman! envisas, men jag trorinte vi kommer så mycket längre. Det står i detbetänkande vi skall debattera på fredag.Den tolkning gör att det gjortsväsentliga avsteg och tron att vi skall återkomma tillnågot vi har lämnat, det får stå för är inte den tolkning jag gör av vad som står i detbetänkandet.Vi har lagt fast principerna för hurjordbrukspolitiken skall formas.Jag har haft mycket kritik mot den proposition viskall behandla . Det har jag också redovisat iden motion lämnat in. Propositionen ärnämligen ofullständig. Den innehöll inga siffror,varför inte heller betänkandet gör det.Men jag kan konstatera att det uppenbarligen finnsett väldigt stort intresse av att stödja ide krav vi har på förbättringar och förändringar ijordbrukspolitiken i en positiv riktning.Jag var inte beredd och är inte beredd att stödjaden förra regeringens förslag till alla delar. Det fannsmånga svagheter och brister i det förslaget. Det fannsoch finns dess värre även svagheter och brister även iden nuvarande regeringens förslag. Det är möjligenmitt dilemma att jag får välja mellan två dåligaförslag. Utifrån det har jag valt att på djupt allvarförsöka sätta mig in i dessa frågor och bilda mig enegen uppfattning för räkning, isamarbete och samtal med många duktiga jordbrukareoch andra företrädare för näringen. De förslagenkommer vi att presentera i vår motion. Vi har intesamarbete och diskussioner med socialdemokraternanär det gäller budgetpropositionen.Anf. 113 () replik:Herr talman! Först vill jag konstatera att vi stod påsamma sida när det gällde medlemskapet i EU, och vistår också bakom några gemensamma reservationerhär.Men jag hoppade högt när jag hörde inledningen iMaggie inlägg. Hon sade att det ärväldigt viktigt med en hållbar utveckling och taladegott om miljön.Sedan kopplar man det till hur harvarit med på att finansiera medlemsavgiften. Jag hartre korta frågor, det räcker med ja eller nej som svar.1. Anser att skatt påskogsfastigheter ger bättre miljö?2. Anser att ökade klyftormellan skatter på arbete och skatter på energi gynnarmiljön?3. Anser att det ger bättremiljö att inte satsa på miljöstöd i jordbruket? Det sistaligger litet utanför medlemsavgiften, men i alla fall.Anf. 114 ()replik:Herr talman! använderdemagogiska trick här och tror att man kan svara likaenkelt som när det gäller en folkomröstning, ja ellernej.Jag tror att det bottnar i en viss besvikelse över attinte fick göra upp om EU-avgiften.Jag kan också konstatera att ställer sigpå den borgerliga sidan när det gäller miljösynen påjordbruket. Det är något vi har tagit avstånd ifrån. Dendiskussionen, vill jag återigen säga, skall vi ju ha påfredag, där vi skall diskutera miljöstöden.Vi har inte sagt nej till miljöstöd. Vi tycker att detär viktigt. Vi har också sett till att det blir olika sortersstöd. Men jag vill inte gå in i den diskussionen , denskall vi ha i det rätta sammanhanget.Anf. 115 () replik:Herr talman! sade att detkanske bottnar i någon sorts besvikelse över attMiljöpartiet inte kom till att göra upp medSocialdemokraterna.Delvis är det rätt, eftersom en uppgörelse mellanoss och Socialdemokraterna - om det hade kunnat blinågon - hade sett ganska annorlunda ut. Den hade intelett till försämrad miljö.Men nog är det väl ändå så att om man läggerskatt på skogsfastigheter så gynnar inte det vare sigbiologisk mångfald eller ett riktigt skogsbruk, snararetvärtom. Det vore bättre att lägga på ennaturvårdsavgift eller så.Höjda arbetsgivaravgifter innebär att man höjerskatten på arbete. Det innebär att reparationer,underhåll och industriella kretslopp som kräver merarbete och mindre energi faktiskt blir mer olönsamtför företagen än . T.o.m. för oss i vanliga hushållblir det mindre lönsamt att agera långsiktigt när mannu lägger mera skatt på arbete och klyftan mellanskatten på arbete och skatten på energi ökar.Detta har hela den internationella miljörörelsentalat om väldigt länge . Vi måste ha enskatteväxling. Då kan inte de första stegen vara gör tvärtom.Anf. 116 ()replik:Herr talman! vet lika väl som jagatt när man diskuterat och har uppgörelser så kan ettlitet parti inte få stöd för alla sina krav. Det handlarom att se till en helhet.Vi har ansett det vara viktigt att ha en särskilddiskussion om finansieringen av EU-avgiften. På denpunkten var vi, såvitt jag förstår, överens medMiljöpartiet.Birger väljer att inte ta upp demiljöförslag som vi faktiskt fått stöd för: höjd CO2-avgift bl.a.Jag vet inte vart vill komma merän att han påstår att detta är dåligt för miljön. Det fårstå för honom.Anf. 117 () replik:Herr talman! säger att EUskulle börja sänka gränsskyddet. Ja, EU kommer attsänka gränsskyddet i samma takt som man kommeratt göra det i enlighet med GATT-överenskommelsen.Den överenskommelsen står också bakom, sådet är inget märkligt med det.Sedan frågade : Kan vianvända EU:s modell när det gäller jordbrukspolitikenför att styra mot våra mål? Jag vill säga att vi kan det.Då är det viktigt att vi är med och påverkar. Utanförhade vi inte kunnat använda EU:s modell för att styramot våra mål, men som medlemmar kan vi göra detta.Det finns ett stort behov. Utanför EU och ensammaskulle svenska jordbrukare på lång sikt få mycketstora problem.Maggi frågar om det inte hade varitbättre om vi hade fått högre mjölkkvoter. Jo, vissthade det varit bättre. Den borgerliga regeringen hadeockså ett högre utgångskrav, men Vänsterpartietssamarbetspartner begärde att manskulle sänka kravet i förhandlingarna. Det gick alltsåinte att få högre kvoter. Därför får vi använda dekvoter vi har på ett effektivt sätt. Vilka produkter manfår fram beror på vad man gör av mjölkråvaran.Svensk ostproduktion kan bli framgångsrik på enexportmarknad. Vi har alltså möjlighet att göra vissaökningar.Maggi tycker uppenbarligen att det ärnästintill hemskt att har kommit med i EU.Jag menar att utanförskapet skulle ha ställt Sverigeinför svåra problem. Jag vill bara fråga MaggiMikaelsson hur hon tror att det skulle ha gått förnorrländskt jordbruk, i hennes egen landsdel, omSverige inte hade kommit med och då kunnatutnyttja de exportsubventioner som EU har. Jag troratt det hade gått illa. Jag vill gärna ha svar på denfrågan.Anf. 118 ()replik:Herr talman! Jag vet inte om det är meningsfulltatt diskutera vad som skulle ha hänt om det hade häntnågonting annat än det som hände. Förvisso kan vi fåett visst svar på den frågan om vi tittar på hur detkommer att gå framöver för vårt västra grannland,som ju valde att inte gå med i EU.Vi är medlemmar i , och vi har sagt att viställer upp på folkomröstningens resultat. Jag kommeratt jobba med all den kraft och den förmåga jag harför att förbättra EU och se till att vi får ett bra svensktjordbruk. Min personliga uppfattning är att det här ärett bakvänt sätt att förbättra världen på.Det var intressant att höra att att det är Socialdemokraternas fel attmjölkkvoten hamnade på och att detskulle ha blivit ett annat resultat om Moderaternahade fått förhandla. Det är intressant, därför att ändafram till folkomröstningen var det en stor enighetbland ja-sidans olika partiföreträdare om den väg manskulle gå i förhandlingarna. I alla rapporter frånBryssel var man överens, och det gjordes framsteg iförhandlingarna. Men så fort folkomröstningen varklar var det inte så mycket bevänt med enigheten.Anf. 119 () replik:Herr talman! Jag vill bara erinra om hursituationen var. Det borgerliga förhandlingsutspeletvar , men sade att detvar orealistiskt nere i . När man förhandlarskall man ju inte tala om att man har orealistiskautgångskrav. Det ger ingen möjlighet att nå framgång.Jag uppskattar att nu säger atthon skall samarbeta och arbeta intensivt för att viskall uppnå bästa möjliga resultat. Jag räknar ocksåmed att hon då måste revidera en del av det förflutna iutskottet , när hon har stött desocialdemokratiska förslagen, som verkligen inte ärägnade att fullt ut utnyttja de möjligheter som Sverigeskulle kunna få - och som vi hade fått om man hadeantagit det ursprungliga avtalsförslaget.Anf. 120 ()replik:Herr talman! Jag vill bara avsluta med attkonstatera att bästa möjliga resultat inte är någonobjektiv uppfattning. Det styrs av olika politiska,ideologiska, ekonomiska och andra överväganden,inte minst miljöhänsyn. Jag tror därför att alla partierhär i är beredda att jobba för bästa möjligaresultat, men jag tror inte att vi kommeratt vara överens om vad vi menar med det.Anf. 121 () replik:Herr talman! Jag vill säga till det nog är sant att jag står i myllan, men detinnebär inte att jag är centerpartist. Anledningen tillmitt engagemang är att jag tror på jordbruksföretagen.Jag vet vad de betyder för sysselsättningen i småkommuner runt om i . Jag vet vilken betydelsede har för den utveckling som små kommunerbehöver för att klara den gemenskap som nuskall gå in i. Landsbygden är av stor betydelse.Jordbruksföretagen är inte avgörande, men de har storbetydelse för att det skall fungera.Som folkpartist är jag dessutom övertygad om attdet är viktigt att satsa på småföretagen, och för mig ärdet här fråga om småföretag. Jag är helt överens medMaggi om att vi som medlemmar i jobba för en politik som gör attjordbruksföretagarna i inte är livegna längre,utan är fria företagare. Jag känner inte en bonde somvill vara bidragstagare, men det är vi politiker som harfattat beslut om jordbrukspolitiken i undermånga år. Det är vi som har fattat beslut om attSverige skall vara med i EU, och därför är det somdet är.Jag är en av de få som tillhör det parti som LRFinte är så förtjust i, så detta att jag skulle vara påhejadav LRF när jag går upp och talar om småföretag är enfelbedömning. Mitt engagemang ligger på en heltannan nivå.När det gäller jordbrukarnas engagemang för attkapa åt sig EU:s stöd, handlar det om att det av denförra regeringen framförhandlade avtalet innebar enhelhet och att det fanns en massa stöd. Man bestämdesig för att man skulle ha dessa ersättningar, så att detsvenska jordbruket kan konkurrera på lika villkor. Detär inte bönder och jordbruksföretagare som har sattupp de reglerna, utan de finns i de avtal som vi harkommit fram till.Anf. 122 ()replik:Herr talman! Det som sade i börjanav sin replik visar att vi är överens om många saker.Jag tycker också att det är viktigt att värna omlandsbygden och om jordbruket, inte minst som enviktig länk till den nödvändiga miljöomställningen,som vi tycker behövs.Jag har inte sagt att varit påhejad avLRF. Däremot har jag uppfattat att LRF har spelat enviktig roll, både under förhandlingarna och underarbetet med den här propositionen.När det gäller att kapa åt sig bidrag, menar jag attLRF just där har spelat en ful roll, genom att ge skenav att det är de summor som anges i proposition 19som skall utgå fr.o.m. . I samtalmed mig och även med politiker från andra partier harman däremot sagt att dessa summor är högt tilltagna,att det är klart att man har tagit i litet, att de inte ärrealistiska och att det nog går att kapa en hel del. Detär att föra ett dubbelspel, som inte gagnar jordbruket.Anf. 123 ():Herr talman! Jag vill börja med att yrka bifall tillreservationerna 12 och 16 och i övrigt till utskottetshemställan samt avslag på de andra reservationerna.När nu skall gå med i EU står vi inför ensituation där vi får ett totalreglerat jordbruk. Vi skallgå in i ett system där en del av matkostnaden skallbetalas över skattsedeln, såsom görs i EU genom olikaformer av bidrag. Det är ett planhushållningssystem,och vi har aldrig haft dess like i . Här har vikvoter, produktionsbegränsningar, fasta priser ochstöd i alla dess former. Det är ett system som kommeratt innebära mycket kontroller för lantbruket. Bonden,som har haft ett fritt liv, måste också bliadministratör för att klara det här.Det vi skall diskutera är framför alltarealstöden och mjölkkvoterna. När det gällerarealstöd har vi fått som basregionoch när det gäller mjölkkvoter . Dethär skall kontrolleras. Det är fascinerande att höra hursomliga diskuterar de satelliter som skall kontrolleramarken. Man kan t.o.m. titta på hur det odlas, hurmycket konstgödsel som används osv. Man skallockså kontrollera hur mycket mjölk som produceras,och den som råkar producera någon liter för mycketfår straffskatter.Vi får ha 250 000 handjur av nöt, 155 000 am- ochdikor och 180 000 tackor.Det här är ett system som innebär att friheten förden svenske bonden beskärs rejält. Han är fast i hurföretaget skall drivas. Det kommer att vara svårt att fånågon möjlighet att själv styra utvecklingen.Vi kan konstatera att och i övrigt inte har ett långsiktigt hållbart lantbruk.Vi har ett lantbruk som är mycket beroende avkemikalier, av ändliga resurser såsom fossila bränslenoch fosforgödselmedel. Vi har fått en uppdelning påspannmålsgårdar och djurgårdar, där det naturligakretsloppet är mycket svårt att få till stånd. Det börjarkomma en insikt om att det här är ett lantbruk som viinte kan ha i längden. finns ett stort intressebland konventionella odlare att försöka gå över till ettlantbruk som mera är i balans med naturen.Vi har ett mål i att av åkerarealenskall vara ekologiskt odlad . Det här är ett bradelmål, men det måste ses som ett delmål. Det härinnebär att i snitt skall ställas om per år.Det är ett tufft mål. Det kommer att krävas politiskasignaler och ekonomisk-politiska styrmedel för att viskall kunna klara det här. Det är inte lätt att lägga omfrån konventionell drift av ett lantbruk till ekologiskdrift.I det jordbruksstöd som arbetades fram av denborgerliga regeringen fanns det mycket som varintressant, just med tanke på en utveckling avlantbruket. Vi kunde se att det fanns ett strukturstödtill LFA-områden, framför allt på det sydsvenskahöglandet och i , som skulle ge stöd till jul.Det fanns ett miljöstöd till vall och bete inomprogrammet ekonomisk bärkraft. Det fanns också ettstöd till resurshushållande med konventionelltjordbruk. Om man förband sig att odla "litet bättre"än övriga konventionella odlare, skulle man kunna fåett arealstöd.Detta tror jag skulle kunna gynna utvecklingenmot det lantbruk som vi alla vet att vi måste ha iframtiden, men tyvärr blir det inte så. Det här skall vidiskutera . Trots att i sinförsta motion angående lantbruket skrev att man intefick skära i något av dessa stöd i det delfinansieradeprogrammet, har partiet ändrat uppfattning när detfick insikten om att det soicaldemokratiska partiet hartänkt om i det här fallet. Den här diskussionenkommer vi att föra på fredag.Jag kan bara beklaga att den utveckling mot ettekologiskt lantbruk som vi hade möjlighet att se iSverige omintetgörs till följd av det förslag omSocialdemokraterna och kommer attrösta igenom på fredag.I dag skall vi framför allt diskutera arealstöd ochmjölkkvoter. Det hänger faktiskt ihop. Miljöpartiethar sagt att vi mycket väl kan tänka oss att minskaantalet arealklasser från dagens elva.Socialdemokraterna föreslog sedermera tre klasser. Vikunde se att anledningen för Socialdemokraterna attminska arealklasserna var att man försökte skjuta uppCAP-bidrag, dvs. bidrag för odling av spannmål ochproteingrödor till de områden som framför allthar djurhållning, vall och bete. Det anser vi är fel.Därigenom skulle bidragen till djurhållning, vall ochbete minska, framför allt på sydsvenska höglandet.Om man minskar antalet arealklasser med deutgångspunkterna anser vi att det blir fel.Stödet till LFA-områden - för djur, vall och bete -medför att vi kan ha ett öppet landskap . Idessa områden finns ofta höga biologiska värden. Idessa marker finns ofta mycket örter och bådekryptogamer och fanerogamer som är hotade avlantbruket. Det gäller ofta ett lantbruk som har mångarester av vår gemensamma kultur, som visar att vi harhaft små backstugor och torp. Det finns små markersom hålls öppna av dessa lantbrukare - justdärför att de har djurhållning och mycket vall ochbete. Vi menar att de stöden inte får minskas bara föratt man försöker minska antalet arealklasser. Därförkan vi inte stödja det socialdemokratiskaförslaget.När det gäller mjölkkvoterna är det grundläggandefelet, precis som säger, att vi haren kvot på . Detta är oberoende av hurmycket mjölk vi behöver i . Även om densvenska befolkningen ökar betydligt och vårt behovblir större än , står vi kvar på sammakvot. Vi menar att det är absurt. Vi måste naturligtvisförsöka se till att kvotsystemen försvinner från EU.Det finns en hel del som jag som miljöpartist ärnöjd med i det betänkande som ligger framme. Detstår t.ex. att ekomjölkproducenter inte skall få någrabegränsningar. Jag är nöjd med att i alla fallfinns med i beräkningarna. Det var inte med tidigare.Jag är nöjd med att de som har utökat produktionen pågrund av miljökrav - det kan gällagödselvårdsanläggningar men även stallar ochladugårdar där man inte har uppfyllt djurskyddskraven- skall beaktas speciellt. Jag är också nöjd med att detstår att de som inte har godkända stallar ochgödselvårdsanläggningar skall få litet restriktioner.Det står att man skall se över möjligheten tillövergångsbestämmelser i detta fall för att de krav somställs skall kunna uppfyllas bl.a. enligt skötsellagenfrån . Det skall inte vara så att manmissgynnas om man har byggt om sinagödselvårdsanläggningar och stallar enligt de kravsom finns i förhållande till dem som inte harbrytt sig om dessa krav. Tyvärr kommer det förslagsom Socialdemokraterna lägger fram ommjölkkvotsfördelningen att få just den effekten.Jag är också nöjd med att de lantbrukare som harekologisk mjölkproduktion och som ofta har sina kor isin under jul och nyår - vilket är det naturliga -ändock kommer att få en mjölkkvot. Jag är också nöjdmed att det blir administrativa kvoter när det gällermjölkkvoter i stället för fri handel med kvoter.Däremot är jag inte nöjd med att vi har fått enpolarisering av mjölkkvoterna. Jag hade helst sett attvi i utskottet skulle ha kunnat diskutera oss fram gemensam syn på hur mjölkkvoterna skullefördelas. Det är svårt att införa mjölkkvoter. Hur vi ängör kommer enskilda mjölkbönder att missgynnas.Det kommer inte att kunna bli hundraprocentigträttvist. Jag hade hellre sett att vi i jordbruksutskottetskulle ha diskuterat oss fram till en gemensam syn påhur mjölkkvoterna skall fördelas. Tyvärr blev det inteså.I det system som finns får man räkna ut ettgenomsnitt av 1991, 1992 och 1993. Det förslag som fanns - där man fickvälja 1991, 1992 eller 1993 - hade mera anslutit sigtill hur verkligheten ser ut . Det skulle jag haförordat. Helst hade jag sett att vi hade kunnat hittanågot mellanläge där vi skulle ha kunnat kommaöverens.Från socialdemokratisk sida verkar det som omanledningen till att man inte vill ha det system somföreslogs från början framför allt är att man är räddför spekulerare. Även i den borgerliga regeringen hardet nog funnits en del ledamöter som kanske skulle haavstått från en egen utbyggnad eller en utbyggnad hosnågon i den nära släkten för att slippa den härdiskussionen. Jag tror ändock att de här spekulerarnaär ganska få. De har inte hunnit med riktigt. Många avdem som har spekulerat för att få en större mjölkkvothar inte kommit i gång riktigt. Många kommer inte igång förrän . Även med det första förslagetdär man kan välja 1991, 1992 eller 1993 skulle nogspekulerarna inte riktigt fått den stora mjölkkvot somde kanske hade tänkt sig att spekulera i.Avslutningsvis kan jag säga att för Miljöpartietsdel är det mycket viktigt att det jordbruk vi skall hahär i blir hållbart . Vi måste se till attjordens resurser fördelas på ett rättvist sätt. Vi måstese till att den mänskliga verksamheten inte ärmiljöförstörande.Vi anser att upplägget att diskutera arealstödenoch mjölkkvoterna och miljöstöden ärolyckligt. Egentligen hänger allt detta ihop. Det hadevarit betydligt bättre om vi hade fått diskutera dessafrågor i ett sammanhang. Anledningen är, som MaggiMikaelsson säger, att hade svårt attkomma överens med Socialdemokraterna. Det kanskehade varit bättre, , om ni hade stöttera egna motioner från början och sett till att demiljöstöd som ni egentligen vill ha och som finns medi proposition nr 19 hade gått igenom.Anf. 124 ()replik:Herr talman! Jag hade inte tänkt begära replik.Men jag tycker inte att skall läsa innågot i motionen som inte står där. Det står inte i vårmotion att vi förordar det som står i proposition nr 19.Anf. 125 ():Herr talman! Det beslut som vi nu står inför attfatta i riksdag är betydelsefullt ochavgörande på många sätt. Till övervägande del gällerdet beslut som är positiva för vårt land. På ettväsentligt, och för tusentals svenskar avgörandeområde, riskerar det kommande beslutet att bli börjantill slutet.Dagens beslut är kanske inte så dramatiska i sig,men detta är bara början. Den nuvarande regeringenplanerar att genomdriva ett antal beslut här iriksdagen. Det är beslut som har sin udd riktad motSveriges jordbrukare och den svenska landsbygden.Det är beslut som innebär fler arbetslösa i den direktajordbruksnäringen och också i livsmedelsindustrin.Det är beslut som kommer att leda till en avfolkningav landsbygden och igenvuxna landskap.Därför blir den här dagen - eller det kanske blir som vi fattar beslut - inte den glädjens ochtillförsiktens dag som många av oss som stod på ja-sidan vid folkomröstningen hadesett fram emot.Den socialdemokratiska regeringen - med sinjordbruksminister - fördärvar numycket av det förarbete som har genomförts under desenaste åren för att vi skall få ett livskraftigt ochomfattande svenskt jordbruk. Man lägger en död handöver stora landsbygdsområden.Min fråga till ministern är given. Varför gårregeringen ifrån det som stod på valsedeln ifolkomröstningen, att ett ja var ett ja i enlighet meddet framförhandlade avtalet med ? Detvar inte ett ja som innebär att man avhänder sig vunnaframgångar i förhandlingarna. Varför skall Sverigevara med och sponsra andra länders jordbruksamtidigt som vi avhänder oss EU:s gemensammastöd för egen del? Inser ministern att detta är ett svekmot dem som folkomröstade?Jag måste också få ställa en annan fråga tilljordbruksministern.