prot · GH0965 · 1994-02-23 00:00:00 — De har brukat jorden väldigt hårt, sågrässlätterna har förstörts, och erosion har blivitföljden. Det finns nästan inga djur kvar i ,utan de är uppätna och utplånade.Vidare använder man som enavstjälpningsplats för toxiskt avfall, bl.a.kärnavfall. I området kring sjön , ''denvandrande sjön'', som en del av er kanske kommerihåg från böcker, håller man nu påmed kärnexperiment. Området är helt avstängt föromvärlden, men man vet vad som pågår där.Vad kan man göra? inbjöds 1987 atttala för den amerikanska kongressen. Hanframlade sin fredsplan. Den innebar bl.a. att manskulle inrätta en fredlig zon i dit inte baratibetaner utan alla människor i världen skulle fåkomma och finna inre frid och ro och komma ifrånvärldens stress. Det tycker jag verkar mycketsympatiskt. Jag tror att vi alla skulle behöva litet avdet.Rent praktiskt kan man öppna ett Tibetan Officehär i . Jag tror att det vore till stor hjälp.Det närmaste finns i . Man kan hjälpa deolika organisationerna, t.ex. Médécins sansfrontières och Schweiziska röda korset, som arbetari . Det finns mängder med möjligheter atthjälpa dem om man bara vill, vilket jag betvivlar.Jag tror att det kommer att finnas enmöjlighet för att nå stor autonomi. Jag hartalat med en hel del personer som känner till sakenganska väl. Man talar om någon form avfinlandiserat då landet skulle tillhöra Kinamen ha omfattande autonomi. Dit skulle DalaiLama och flyktingar tillåtas att återvända. Det finnsen viss ljusning.Anf. 44 () replik:Herr talman! Jag vill först säga till attdet är bra att Ny demokrati engagerar sig i fråganom . Det är ingen ny fråga för Vänsterpartiet.Vi har haft den frågan uppe långt innan Nydemokrati kom in i . Vi har upprepat vårakrav och kritiken mot tvångsockupation avTibet. Vi har också kommit med en rad olikakonkreta förslag till hur vi tycker att skallta upp frågan internationellt.Det är mycket bra att fler partier är engagerade iden här frågan. Jag är övertygad om att de övrigapartierna, inklusive Socialdemokraterna somdirekt har tillfrågats, har tagit itu med frågan. Nydemokrati har inte varit ensamt om att intresserasig för saken. Men det är välkommet, eftersom detär viktigt att fler partier visar intresse.Herr talman! Jag vill återkomma tillutrikesministerns första anförande. Jag beklagar attutrikesministern nu gick från kammaren. Det är enbra utgångspunkt för regeringen att se pånutidssituationen, där man både kan ha storaförhoppningar och känna oro. Jag vill poängtera attutrikesministern sade att vi tog väl vara på demöjligheter som fanns. Det är lätt att instämma i deraderna.Förvisso finns det många positiva tecken ivärldssituationen. Jag vill nämna situationen iSydafrika, som flera andra tidigare talare har gåttin på i detalj. Jag vill också nämna som harlämnat diktaturen bakom sig och har gått in i enfas för att bygga upp en demokrati. I finnsi dag grunden för en palestinsk stat.Samtidigt finns det många stora orostecken. I Chilebygger man upp en demokrati, men det finns t.ex.fortfarande politiska fångar. Ett annat orosteckenär situationen i , som Karl-ErikSvartberg var inne på tidigare, och jag vill lägga tillMexico. Det finns med andra ord en rad länder ivärlden som inger mycket stor oro. Min ochVänsterpartiets fråga är: Hur förvaltar regeringensitt ämbete och tillämpar de vackra orden ipraktiken?Bertil Måbrink tog i sitt anförande och i sinarepliker upp en rad exempel där vi frånVänsterpartiet är mycket kritiska till hurregeringen bedriver utrikes- och biståndspolitik. Vihar kunnat se hur man från regeringens sida harminskat biståndsbudgeten. På vissa områden ärminskningarna katastrofala. Biståndet till Afrikahar minskat med över 100 miljoner.Flera andra talare har varit inne på insatserna isamband med valet i . Det är mycket braatt regeringen och också kommer attbevaka valet i . Det är bra att det sker ochatt man har skickat ut valövervakare ochfredsövervakare från kyrkor och ideellaorganisationer. Men vi kan inte stanna vid det.Tidigare i debatten nämndes att utrikesministernunder sitt besök i fick ta emot NelsonMandelas tack till för de insatser som hargjorts av apartheid. Man kannaturligtvis kritisera utrikesministern eftersomhennes parti definitivt inte har gått i första ledet,utan tvärtom har motarbetat stödet tilldemokratiska organisationer i vill fortsätta mitt resonemang med att vi iSverige, liksom man i ANC gör i , kanförsöka att inte blicka bakåt utan framåt och intese till det bristande intresse som har funnits hos deborgerliga partierna. Vi måste fråga: Vad tänker nigöra ? Tänker ni vara med och byggaupp demokrati? Tänker ni bidra till att Sverigestärker demokratiska institutioner ochutvecklingsprojekt i ?Jag kan inte annat än beklaga att man faktiskt harminskat budgeten. Biståndet till harminskat, stödet till ANC har helt tagits bort. Manhar lagt tillbaka en del, men inte allt. IVänsterpartiets partimotion har vi föreslagit att 300miljoner avsätts för . Jag skulle önska attfler partier, även Socialdemokraterna, hade ettintresse av ett kraftigt ökat stöd för att bidra till attbygga upp demokratin.Min förhoppning är att utrikesministern själv underbesöket skall ha blivit vittne till vilka brainsatser som har gjorts på många olika områden iuppbyggnaden av det sydafrikanska samhället.Man har gjort insatser för hälsovård, juridiskarättigheter, människors rätt i rättsväsendet m.m.Det finns ett väldigt brett spektrum med många småprojekt som är av mycket stort värde. Det finnsalltså ingen brist på uppslag för vad pengarna skullekunna användas till. Men det kanske blir först i ochmed besök i samband med valet somuppmärksamheten kring det konkreta arbetet ochför ett utökat bistånd från till Sydafrikakommer. Det skulle i högsta grad vara nödvändigt.Herr talman! Jag vill nämna dit biståndetockså har halverats. Man kan verkligen fråga sigvarför det har skett just när det gäller , ettland som är så oerhört drabbat av krigets fasor ochdär hela civilbefolkningen har lidit oerhört. Där omnågonstans skulle väl en Marshallplan behövas föråteruppbyggnaden när kriget har tagit slut.Jag undrar också vad det finns för planer inför valeti . Kommer svenska insatser attutökas?Jag vill ockå kort kommentera Cuba.Utrikesministern var inne på situationen där ochbristen på demokratiska rättigheter. IVänsterpartiet är vi kritiska mot regimen på Cuba.Vi tycker att det brister när det gäller dedemokratiska rättigheterna. Den kritiken måsteSverige framföra. Hur pass hårt kritiserar densvenska regeringen blockaden mot ? Vi har ioch för sig röstat för att gå mot blockaden. Men hurdriver man frågan i regeringen? Hur försöker manövertyga det internationella samfundet om attblockaden mot måste upphöra? Jag tyckerinte att vi kan se några som helst tecken på attregeringen har något intresse på det området.Herr talman! När vi talar om mänskliga rättighetertalar vi ofta om vuxna som förnekas demokratiskarättigheter i politiskt avseende. Men det är barnsom i allra högsta grad blir mest lidande när detråder brist på mänskliga rättigheter. Många talareuppehåller sig kring situationen i Bosnien och f.d.Jugoslavien, där barn och barns rättigheterdefinitivt kränks dagligen.Jag vill gärna återgå till , där inte bara krigeti sig orsakar stora problem. Där är bieffekter avkriget hundratusentals föräldralösa barn,undernäring och undermålig utbildning ochhälsovård. Det är inte bara själva kriget, och att endel barn mördas eller skadas allvarligt, som ärproblemet. Kriget har även andra följder.Jag vet att för närvarandetillsammans med en delegation för befinnersig i . Jag skulle vara intresserad av att vetai vilken mån man från regeringens sida tänker följaupp de förslag som kommer från kommitté.Hur skall vi bevaka att just barnen och ungdomarnai inte behöver lida så mycket som de gör ? Vad kan den och detsvenska folket göra i stället för att skära nedbiståndet? Vilka övriga insatser kan vi göra?Jag skulle också vilja fråga regeringen om en annanviktig del i svensk utrikespolitik, nämligenmintillverkningen. Ungefär 800 människor dödasav minor runt om i världen. angående minor kommer attäga rum 1995, och inför den har Rädda barnenstartat en kampanj.Sverige tillverkar minor. har inte förbjuditexport av minor. har inte ageratinternationellt för att stoppa export ochanvändning av minor.Jag vill gärna höra regeringens syn på detta: Vadkommer ni att göra? Kommer ni att försöka stoppatillverkningen, stoppa exporten och stoppainternationell användning av minor? Det ärdefinitivt så att barn drabbas i stor utsträckning.Till slut vill jag ta upp frågan om barnarbete.Barnkonventionen skyddar inte barn frånbarnarbete. Jag tror inte att bojkott och förbud motbarnarbete internationellt är en framkomlig väg,däremot att ge stöd åt dessa barn så att de fårrimliga arbetsvillkor och att se till att derasrättigheter tillgodoses.Vi har i väckt en motion, och i entvärpolitisk motion, med som förstanamn, lyfts de insatser fram som kan göraför att kartlägga situationen och för att se vilkaytterligare insatser som kan göras.Regeringen vill bara ge en mycket liten del i biståndtill barn och gatubarn, nämligen 15 miljoner, ochdet behöver definitivt ändras.Herr talman! När jag frågar mina egna barn ochandra svenska barn vad de vill bli när de blir stora,svarar de lärare, polis, brandman osv., men förbarn i södra handlar det om att överleva.Målet måste vara högre för barnen även i södraAfrika och resten av världen än att överleva.Anf. 45 ():Herr talman! Den avsky och den förtvivlan som vialla känner inför de illdåd som vi genomTV:s försorg bevittnar mot försvarslösa civila iBosnien, där den 5 februaribara är ett exempel på en rad övergrepp, och iandra delar av det gör att vårtintresse och vårt engagemang i första hand inriktaspå händelseutvecklingen i Öst- och Centraleuropa.De konflikter som vi ser i flera av de nya,självständiga stater som bildats efterSovjetunionens och upplösning visarpå nödvändigheten och behovet av hjälp från detövriga och från världssamfundet med attbygga upp fungerande demokratier, där respektenför mänskliga rättigheter blir en självklarhet.Orsaken till dessa konflikter är i flera fall attregeringarna inte accepterar sinaminoritetsbefolkningar. Det är därför nödvändigtför en framtida stabil utveckling i dessa nya stateratt de i sina konstitutioner har ett tillfredsställandeskydd för mänskliga rättigheter och förminoritetsrättigheter.Men, herr talman, stora och dramatiskaförändringar sker också i . Detta gäller inteminst länderna på . År har härbrutala inbördeskrig rasat, med förfärligadödssiffror.I -- ett av största länder -- harinbördeskriget pågått med korta uppehåll sedan1983. Det är en konflikt där de svarta kristna folkeni söder har slagits mot arabisk och muslimskdominans från landets norra delar. Kriget hårdnadenär Khartoumregeringen försökte tillämpa islamisksharialag även i de kristna områdena. Desudanesiska regeringsstyrkorna inledde i mitten påjanuari återigen en storoffensiv för att försökakrossa motståndet i de södra delarna av landet.Konsekvenserna är fruktansvärda, enligt rapporterfrån hjälparbetare i området. Det handlar om renfolkmordspolitik, där förutom självakrigshandlingen även svälten är ett vapen. 250 000människor har redan dött på grund av torkan ochinbördeskriget, och ytterligare 3,5 miljonerbehöver omedelbar nödhjälp för att överleva sedande flytt från sina hemtrakter på grund av striderna.FN vädjar nu om bidrag från omvärlden. För attytterligare en stor svältkatastrof på hornskall kunna undvikas är det nödvändigt attvästvärlden svarar positivt på denna vädjan ochvisar sitt engagemang även i denna del av världen.Samtidigt är det viktigt att brotten mot mänskligarättigheter fördöms.I har, tack vare FN:s stora insatser, svältenbringats under kontroll och utgör inte längre ettallvarligt hot. FN:s närvaro i landet har också delvisförbättrat det politiska läget och avhjälpt den totalalaglöshet och upplösning som rådde där efterdiktatorn fall och de rivaliserandekrigsherrarnas strider om makten.FN:s säkerhetsråd ändrade också mandatet för FN-soldaterna i . Derasfrämsta mål skall, enligt en enhällig resolution, intelängre vara att avväpna landets stridande grupper,utan att främja politisk försoning.Läget i är dock instabilt, och risken för ettuppflammande inbördeskrig är överhängande. Enfortsatt närvaro av FN-trupper är därförnödvändig.I kan vi däremot efter inbördeskrigets slutför nu se hur övergångsregeringensöker leda landet mot demokrati. Allmänna,demokratiska, nationella val planeras äga rum i vår.Det finns dock fortfarande motsättningar mellanetniska och politiska grupperingar, och landetbehöver stöd för att den demokratiskaprocessen skall kunna fortsätta.Eritrea har genom utslaget i folkomröstningen iapril nu fått sin självständighet. En nykonstitution håller på att utarbetas, och allmännaval planeras. Även här har ett ansvar attbidra till att den demokratiska processen kanfortsätta.Allt fler länder i inför nu flerpartisystem ochhåller fria val. Det stundande valet i ärytterligare ett exempel.Men vägen till demokrati kan vara både lång ochsmärtsam. Utvecklingen i , som EvaZetterberg nämnde, är ett exempel på detta.Efter de allmänna valen , som gavdet regerande MPLA-partiet en majoritet inationalförsamlingen, tog oppositionspartiet till vapen. 3 miljoner människor är nu på flyktundan striderna. 2 miljoner är i behov av akutnödhjälp för att överleva. Över 100 000 människorhar dött i de nya striderna. Svåra övergrepp motmänskliga rättigheter sker från båda sidor.FN:s säkerhetsråd har fördömt Unitas vägran attfullt ut respektera fredsavtalet och säkerhetsrådetstidigare resolutioner. införderådet vapen- och oljesanktioner mot Unita.Mandatet för FN:s fredsbevarande insats harförlängts.Detta är endast några exempel på de allvarligakonflikter som drabbar tiotusentals miljonermänniskor i och som är viktiga att kommaihåg när massmedia ensidigt rapporterar från mernärliggande konfliktområden i Europa.Herr talman! FN har genom det nya politiska lägeti världen nu en möjlighet att ingripa mot hot motinternationell fred och säkerhet runt om i världen.FN kan nu också ingripa i interna kriser vid massivaövergrepp mot de mänskliga rättigheterna.Dagens situation visar också att FN är inblandat ien rad länder som övervakare och medlare vidpågående fredsprocesser ochdemokratiseringssträvanden i forna diktaturer runtom i världen. ställs allt fler krav påorganisationen från nationer och olika folkgrupperi världen, att FN skall engagera sig för attåtstadkomma hållbara lösningar när nya hot ochkonflikter uppstår.För att så skall ske behöver FN reformeras. I inte den kraft och auktoritet som världenbehöver. och de övriga nordiska ländernahar därför, som utrikesministern poängterade,tagit fram förslag som skall bidra till att stärka FN:sroll som konfliktlösare och fredsbevarare. Menäven förslag som bidrar till prioriteringar avverksamheten, hårdare kontroll av sekretariatetoch förbättrad budgetdisciplin har lagts fram. Ennordisk resolution om reformer på detfredsbevarande området antogs också underhöstens generalförsamling.För att FN skall kunna möta den nya tidensuppgifter krävs ett större helhetsgrepp påreformverksamheten. Medlemsländerna måste påallvar diskutera hur organisationen skall användasi framtiden. Detta betyder att även de storaländerna, säkerhetsrådets permanentamedlemmar, aktivt och på allvar engagerar sig.Först då kan FN bli vad alla hoppades på närorganisationen grundades: en garanti för fred,demokrati och respekt för mänskliga rättigheter.Anf. 46 () replik:Herr talman! talade inkännande omsituationen i och de lidanden sombefolkningen där har utsatts för på grund av kriget.Då vill jag fråga: Är och moderaternahär i villiga att försöka ändra regeringensförslag att dra ned biståndspengarna till ?Anf. 47 () replik:Herr talman! Vi kommer attdiskutera hur biståndet skall fördelas i världen.Men jag kan redan nu säga till attde pengar som är avsedda för utvecklingsinsatser iAngola -- det är de som enligt förslaget skall drasned -- inte kan användas . Vad som för tillfälletbehövs är massiva insatser för att avhjälpa nöden.Vi måste just nu förhindra att människor svälterihjäl på grund av kriget. När fred och försoning haråterställts i landet kan vi återigen gå in medprogram som hjälper till att föra landet framåt.Anf. 48 () replik:Herr talman! Tolkar jag rätt när jaguppfattar hennes anförande så, att moderaternahar de här pengarna reserverade för att när ettfredsavtal föreligger ta dem ianspråk för att genomföra en återuppbyggnadsplanoch även eventuella förslag från denUnicefdelegation som jag nämnde?Anf. 49 () replik:Herr talman! Den budget vi nu fattar beslut omhänför sig till det närmaste året. Jag hoppasnaturligtvis att ett fredsavtal -- eller åtminstone enbörjan till en överenskommelse om fred -- skallkunna träffas i och med de samtal som man ändåför, men riktigt så optimistisk att jag tror att dettakan ske är jag inte. Men självklartkommer att bidra till att det kan komma tillstånd en utveckling mot demokrati, motmarknadsmässiga lösningar och även mot attskolväsen och liknande återigen kan börja fungera.Anf. 50 ():Herr talman! ''Nio brandbomber detonerade tidigtpå söndagen i butiker, på pubar och restauranger iBelfast på . ''''genomfördes sex liknande attentatmot butiker i . ''''Tre beväpnade afghaner höll ännu sent påsöndagen 16 pakistanska skolbarn som gisslan iPakistans huvudstad . ''''hävdade att dedödat 127 kambodjanska regeringssoldater,däribland 18 officerare, under två dagars stridernära Anlong . ''''som ekonomin går på högvarv hårdnardet politiska förtrycket i . Det hävdarmänniskorättsorganisationen , somredogör för över 1 200 exempel på politisk ochreligiös förföljelse. Den 664-sidiga rapporten visartydligt att det politiska förtrycket inte minskar utanökar. ''''Beväpnade gäng angrep vallokaler i minst tre byardå det första flerpartivalet hölls i denvästafrikanska republiken . -- -- -- Radion ihuvudstaden sade att minst sex vallokalerhade vandaliserats så svårt att de inte kundeanvändas. ''''Tuzla, Bosniens näst största stad, utsattes påsöndagsförmiddagen för en serbisk granatattack.Sammanlagt fem granater slog ner i Tuzlascentrum. ''Detta är citat, hämtade från en enda sida ur ensvensk dagstidnings måndagsexemplar den härveckan.Våld och brott mot mänskliga rättigheter präglarmånga -- alltför många -- av våra medmänniskorsvardag över hela vår värld. Jag har här nämnt någraexempel från en ond värld. Tyvärr kan listan görasmycket lång. Tidningen kunde denna måndag tillfrukostkaffet ha gett oss exempel på hurdemokratiska människorättsorganisationer förföljspå , hur civilbefolkningen år ut och år inmördas i , hur Mujahedinrörelsen kämparför ett demokratiskt . Den kunde också haberättat om Polisarios kamp för ett fritt ,etc.Är då allt på vår jord våld, elände och mörker? Nej,förvisso inte! Det finns ljus och hopp, just därför attmänniskor är beredda att offra tid, kraft, ja sinpersonliga frihet och säkerhet, t.o.m. sitt liv, för attbekämpa våldet, förtrycket och brotten motmänskliga rättigheter och för att hävda människansrätt att leva ett mänskligt liv i frihet.Nelson är en i raden av alla de tusen ochåter tusen frihetskämpar som offrar och har offratsin frihet just för att bekämpa det våld och detförtryck som medmänniskor tvingas leva under.Mandelas och ANC:s långa kamp mot detsydafrikanska apartheidsystemet och för ettdemokratiskt är på väg att lyckas. ärplanerade att genomföras i slutet av april.Många misströstade om att skulle få delta i ett fritt och demokratisktval. På grund av militärens obevekliga jakt påmeningsmotståndare, alla dessa politiska fångaroch människor i landsflykt vågade få tro attförändringens tid stod för dörren. Men Sydafrikasfolk gav aldrig upp. sitter f.d. torterare vidsamma bord som f.d. tortyroffer för att diskuteraen gemensam framtid.Det finns all anledning för att kännaglädje. Men mycket arbete återstår att uträtta ochgenomföra för att valen i skall bli fria ochrättvisa.Vid fem riksdagsledamöters besök i -- jag var en av dem --- möttes viav ett oroande budskap från företrädare för ,nämligen: Tiden är emot oss . Ochjag förstår våra afrikanska vänners bekymmer.Mycket tålmodigt arbete måste uträttas som återstår fram till valet. 9 000vallokaler skall upprättas. Identitetshandlingarskall distribueras till miljoner väljare, tillanalfabeter långt ute på landsbygden. Man skallbedriva utbildning om hur val går till för alla demsom aldrig förut deltagit i ett val. Man skallfastställa om man skall ha en eller två valsedlar. Detär ännu inte klart -- före valet. In i detsista förs fortsatta förhandlingar med MangosuthuButhelezis trilskande Inkathaparti, och man harförlängt tiden ytterligare för att få med partiet påvalvagnen, men det ser ut att misslyckas.Allt detta och mycket mer måste finna sin lösningföre , om fria och rättvisa val skallkunna genomföras. Och allt detta arbete måsteuträttas under ständigt hot om våld.Våldet i är omfattande. desenaste två månaderna har ett större sprängattentatutförts mot elkraftsanläggningar, järnvägar,kommunkontor, ANC-kontor, etc. -- allt för attstöra och förhindra utvecklingen mot ettdemokratiskt Sydafrika.I en TV-intervju med ledaren förAfrikaner--Werstandbeweging fick vi erfara det hat och den oförsonlighetden vita extremhögern i besitter.På ett kusligt sätt fick jag åter bekräftat detoförsonliga hat som jag fick erfaravid konfrontationen med vita farmare ochaffärsmän i södra . De kom från befriadeländer norrut -- , , -- ochhade flyttat söderut till via . Deras inställning var helt kallt: Vi tarinte kampen i , . Vi tarkampen i -- sedan återstår bara havet.Nu gäller det att stödja på upploppet motdemokratins förverkligande i landet. I ett öppetbrev till det svenska folket skriver . följande:''Det finns så mycket att uträtta; de flesta av oss haraldrig deltagit i något val tidigare och många harförnekats rätten att lära sig läsa och skriva. Vimåste försäkra oss om att människor från avlägsnalandsbygdsområden kan gå till vallokalen och attvalarbetarna får de nödvändiga valattiraljerna. Vimåste också bekämpa de våldskrafter som försökerhindra den demokratiska processen''.Låt oss nu gå hela vägen tillsammans medSydafrikas kämpande demokrater, och låt osskomma ihåg att demokratin inte är säkrad enbartgenom att val har genomförts! Det kommer en dagefter valdagen. Då måste vi vara med och bistå,förstärka och befästa ett demokratiskt Sydafrika.Anf. 51 ():Herr talman! De flesta TV-inslag ochmassmedierapporter som vi får frånkonfliktområden kommer just nu från det fornaJugoslavien. Olika vittnesmål når oss ommassvåldtäkter mot kvinnor och övergrepp motbarn. läste jag bosniska vittnesmålfrån serbiska koncentrationsläger. De berörde migmycket illa. Fäder tvingades under pistolhot attvåldta sina egna barn. Föräldrar tvingades se på närderas barn stympades för att sedan städa upp blodoch benstumpar. Man ställer sig frågan hur ett krigkan förändra till synes beskedliga och tidigare godagrannar till obeskrivligt grymma bödlar.Därför är det viktigt att alla insatser nu sätts in föratt ställa dessa bödlar, våldtäktsmän ochmisshandlare inför den krigstribunal som harinrättats i och att de som har gjort sig skyldigatill krigsförbrytelser döms. är det viktigtatt man hjälper de människor som flyr från dessagrymheter och ger dem en fristad.Kriget i det påminner oss om attdet finns konflikter i vårt närområde och inte barai fjärran utvecklingsländer. Det är av största vikt attvi från svensk sida agerar så, att vi hjälper till attförhindra att andra interna konflikter utvecklas tillnya allvarliga inbördeskrig. Det finns risk för dettai vår närhet. Jag tänker då på olika rapporter framträder en bild av ett landpå väg in i ett krigsliknande tillstånd. anseshöra hemma bland de europeiska demokratierna.Ändå är det ett land som står på tröskeln till ettomfattande inbördeskrig, ett land där respekten förmänskliga rättigheter minskar och det militäravåldet ökar. mot tortyr publiceradeen rapport .