prot · GH0993 · 1994-04-21 00:00:00 — Vi har inte haft någragetton, allmännyttan har erbjudit bostäder för allaoch också i miljonprogramsområdena har detfunnits hushåll med mycket goda förutsättningarsom trivts i och älskat sina bostadsområden.Vi socialdemokrater känner också stolthet över attvi har kunnat erbjuda en likvärdig skola och en godbarnomsorg i hela landet, och vi känner enutomordentligt stor oro för att regeringen inte tartag i segregationsfrågorna.I motion Bo230 kräver vi motionärer från nio störrestäder att en särskild parlamentarisk beredningtillsätts för att studera och ta tag isegregationsfrågorna. Bakgrunden är systemskiftetinom bostadspolitiken.Det har gått fort för borgerligheten:Bostadsanvisningslagen har avskaffats, och ibetänkandet vill man inte ens se vilka möjlighetertill en fungerande bostadsanvisning som vi har.Bostadsförmedlingar har fallit som käglor ute ikommunerna. Den fysiska planeringen harnedmonterats. För allmännyttan finns nu barasärregler, som försvårar arbetet.Inte några möjligheter att driva en socialbostadspolitik ges av den borgerliga regeringen.Regeringen har avhänt sig de ekonomiskastyrmedlen. Man har ringa intresse för enskatteutjämning som motverkarbostadssegregationen. Man visar allt störretendenser att införa marknadshyror. Man införskolpeng och barnomsorgspeng runt om ikommunerna.Systemskiftet går fort, så fort att chefbara uttryckte sin stora oroför att regeringen inte tar fram instrument för attfölja utvecklingen, för att satsa på forskning ochuppföljning och på att ge en ordentlig bild av vadsom egentligen händer ute i kommunerna.Samtidigt är arbetslösheten hård. finnsdet stor oro i världen som bidrar till en kraftiginvandring till vårt land. Allt det här innebär riskför segregation. Allt det här gör det så viktigt att vigemensamt här i kammaren tar upp kampen motdet tudelade samhället. Därför känner man sig såoroad av en regering som saknar engagemang ochvilja att ta tag i frågorna om segregationen.Därför finns det ändå en liten strimma av hopp närman hör engagerade centerpolitiker som IvarFranzén, som rör sig ute i den verklighet som allt flerbörjar tycka är jobbig. får inte stå vidsidan om och se hur vårt samhälle blir alltmersegregerat. Det är allvarligt att man inte vågar tadet initiativ som socialdemokratin kräver ireservation 10. Det är allvarligt att man inte gör alltför att säkra svaga gruppers ställning i framtiden.Det är hög tid att visa att vi i vill ha ettsamhälle för alla och ett samhälle med mötesplatserför människor med olika social, kulturell och etniskbakgrund.Jag yrkar bifall till de socialdemokratiskareservationer som harbiträtt.Anf. 66 ():Herr talman! har gjort en prognos för 90-talet och konstaterat att det behöver byggas mellan30 000 och 40 000 nya lägenheter . Denprognosen har vi arbetat med inomsocialdemokratin, och vi har kommit fram till att vikan stå upp för den målsättningen. Det genomsyrarockså våra motioner. Vi tror att det är viktigt nu gradvis drar i gång byggnationen och ser tillatt det kommer nya bostäder. Under senare delenav det här decenniet kommer det nämligen attbehövas en efterfrågan på bostäder, underförutsättning att vi låter arbetsmarknaden fungerasom den bör fungera i ett samhälle av det svenskasnittet.Jag hörde verkställande direktören iSkandia säga att nu skall gå ut påbostadsmarknaden och handla fastigheter. Hantillfrågades om man skulle gå ut med mycketpengar, och han svarade att det gällde fleramiljarder. Han sade att det nu byggs så litet iSverige att det kommer att bli en god affär att varafastighetsägare i slutet av det här decenniet.Vi har alltså brist på bostäder. Vi har storarbetslöshet. Vi har en arbetsmarknad som intefungerar. Vi har problem, som vi skall påtala. Omman ingår i regeringspartierna tycker man kanskebara att det är obehagligt och vill vara i fred. Omman sitter i opposition har man skyldighet att förafram synpunkter på vad som kan göra Sverigebättre.Någon har sagt i debatten att vi just nu har låginflation och låg ränta. Jag vill bara påminna om atträntan rör sig uppåt, vilket ärmycket oroväckande. Om det är så att det ärSocialdemokraternas fel, som , eller om det möjligen kan varariksbankschefens fel att räntorna rör sig uppåt, omdet beror på vad som sker i eller iTyskland, vet inte jag. Men varje gång somriksbankschefen är ute och talar rör sig räntornauppåt. Det har varit en mycket oroväckanderänteutveckling de senaste dagarna.Jag vill bara säga att produktionskostnaden påbostadsmarknaden är hanterbar, och denstora frågan är då: Varför är det så få som byggerför närvarande? Om det nu är låg inflation, lågränta och hanterbara produktionskostnader, varförvill ingen bygga? Det är ju ett idealiskt utgångslägeför den som tror på en utveckling där det kan finnasutrymme för ett ökat antal bostäder.Vi har utformat vårt program, och det är ingetspeciellt nytt. Vi arbetar för att det skall finnasROT-program som tar vid i svackor av en ordinärsysselsättning på byggmarknaden. Vi ställer storakrav, inte bara därför att det är viktigt att få i gångbyggmarknaden, utan också därför att det är viktigtatt man tror på att arbetsmarknaden skall börjafungera.Jag vill också säga att jag under min långa tid iriksdagen personligen har haft mycket lätt för att seett politiskt mittfält i bostadsfrågan, där det liggerett givet ansvar för en social och solidariskbostadspolitik. Jag måste buga mig inför IvarFranzéns inlägg, som gladde mig ofantligt. Han sadeatt alla i den här salen borde samlas och funderaöver vad man kan göra. Jag håller med honom i denmeningen att målsättningen då måste vara ensolidarisk bostadspolitik.Det som sade stämmer alltså inte medvad sade i sitt mycketantisocialdemokratiska tal när bostadsdebatteninleddes här. Men vi struntar i det! Vi samlar demsom känner för att medverka till en solidariskbostadspolitik, . Jag tror att det skullevara alldeles utmärkt.Jag vill också allra sist säga att jag tycker att det ärgivet att vårt samhälle skall utvecklas så att allaskall ha rätt till en bostad, alla skall ha rätt till ettarbete och alla skall ha rätt till trygghet i detsvenska samhället. Vi som tror på demöjligheterna, som innebär att det finns enrealistisk politisk chans att få fart påarbetsmarknaden, på bostadsbyggandet och på ettförbättrat ROT-program, har också denuppfattningen att det skall föras en solidariskbostadspolitik. Det är det som är avgörande för våraktivitet i bostadsfrågan.Anf. 67 ():Herr talman! Jag skulle med anledning av OskarLindkvists inlägg bara vilja påpeka för honom att viinte har en bostadsbrist i . Vihar däremot 50 000 tomma lägenheter.Även om räntorna har sjunkit, har vi fortfarandehöga realräntor, vilket naturligtvis gör det svårt attförränta bostadsinvesteringar.Det är därför viktigt att få ner den långa räntan. Jagtror inte att färre intervjuer med Riksbankschefenär det avgörande. Det väsentliga är att bryta deunderliggande inflationsförväntingar som kanfinnas i den svenska ekonomin. Detta kanSocialdemokraterna bidra till genom att inte ställaut överbud i sina politiska löften årsriksdagsval.Anf. 68 ():Herr talman! De förslag som vi lägger fram ärfinansierade. Vi har klart visat hur man skall fåfram dessa pengar, hur de skall sättas in i en ökadbostadsproduktion och hur de skall komma tillanvändning i det sociala samhället.Påpekandet om att det finns 50 000 tommalägenheter var väl avsett som en upplysning?Mikael har alltså resignerat i och meddet. Det fanns även 50 000 tomma lägenheter 1982.Då blev det ett regeringsskifte.Socialdemokraterna tog över makten i . Detdröjde 3--innan det blev en bostadsmarknaddär det var efterfrågan på bostäder. Jo,regeringen hade kapacitet att sätta i gång jobben,se till att folk kom i arbete, fick inkomster, kundeförsörja sig och efterfråga bostäder. I det svenskasamhället behövs det någon som är beredd attsatsa på att få i gång jobben.Någon har sagt att vi har en stor reserv i dearbetslösa. Det protesterar jag livligt emot. Dearbetslösa är ingen reserv. De arbetslösa är denstörsta tillgången i det svenska samhället. Om vi nuäntligen kommer fram till att sätta in dem i arbeteblir det en ökad konsumtion och en ökadefterfrågan på bostäder. Detta är densocialdemokratiska politiken. Den kommersäkerligen att kunna fylla samma uppgift nu somden fyllde efter regeringsskiftet 1982.Anf. 69 ():Herr talman! Med anledning av finns det anledning att understrykaräntenivåns enorma betydelse förboendekostnaderna.Vi har en viss uppgång i räntorna, och vi oroaross för att räntorna skall stiga ytterligare. Jag trorför min del att det kommer att bli en lugnareutveckling framåt sommaren om vi bl.a. i dennakammare kan visa en stabilitet och enhandlingskraft.Vi kan titta tillbaka --1992. Med en produktionskostnad på 10 000kr per kvadratmeter blir det en kostnadsskillnad på400 kr per kvadratmeter. För en lägenhet på 100kvadratmeter blir det 40 000 om året.Vi måste därför vara medvetna om den mycketstrikta sammankopplingen mellan en ekonomiskpolitik som kan resultera i låga räntor och denenskilde och statens möjligheter att leva upp tillmålsättningen att alla skall ha tillgång till en brabostad till rimligt pris. Därför ligger det en viss farai att lova 30 000--40 000 lägenheter i en näraframtid. Det får nog vara en successiv uppbyggnad.I dag måste vi alla visa återhållsamhet och försökavara realister. Vi måste alla hjälpas åt med attingjuta förtroende hos den s.k. marknaden. Det äravgörande för att vi skallkunna sänka räntan ytterligare. Det kommer attinnebära att konjunkturen hålls vid liv och att vikan få den ökade produktion och det överskott ibytesbalansen som gör att vi återigen kan få Sverigepå fötter.I dag kan vi återigen betala för oss. Det är längesedan vi kunde det. har vi ett överskott i våratotala affärer. Det är ett stort plus. Men mycket ärberoende av att vi inte hänger oss till onödigameningsskiljaktigheter utan verkligen försöker visaatt står samlad i de beslut som kommeratt fattas under våren.Anf. 70 ():Herr talman! Jag har egentligen ingen orsak attreplikera på annat sätt än genom att sägaatt vår politik har precis samma inriktning mot enlåg ränta och en låg inflation som den politik somregeringen företräder.Vi har inte tänkt driva en politik med storaränteuppgångar i den svenska ekonomin.Självfallet är vi intresserade av att driva en politikdär de inslag som håller tillbakakostnadsutvecklingen bevaras. Men jag hävdarmed bestämdhet att vi inte kan driva en politik påde arbetslösas bekostnad.14 % av vår arbetskraft står utanförarbetsmarknaden. Det är de arbetslösa som i dagbetalar välfärden för oss andra i det svenskasamhället. Det är värt att satsa på att få dem iarbete. Konsumtionen och efterfrågan ökas genomatt folk får jobb. Då blir det en ökad produktion avbostäder, och vi får möjlighet att slå vakt om en låginflation och en låg ränta.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslutskulle fattas . )10 § Kulturstöd vid ombyggnad, allmännasamlingslokaler m.m.Föredrogsbostadsutskottets betänkanden1993/94:BoU8 Kulturstöd vid ombyggnad m.m.(prop. 1993/94:100 delvis) och1993/94:BoU9 Allmänna samlingslokaler (prop.1993/94:100 delvis).Tredje vice talmannen meddelade attbostadsutskottets betänkanden BoU8 och BoU9skulle debatteras gemensamt.Anf. 71 ():Herr talman! I den debatt som vi avlyssnadeframgick det klart att det finns behov av att få tillstånd fler jobb inom byggsektorn.Den borgerliga regeringens brist på bostadspolitikhar inneburit att byggnadsarbetare går arbetslösa ien omfattning som . Den kompetenssom finns riskerar att slås ut. Därför är visocialdemokrater beredda att satsa extra resurserför att få till stånd en ökning av åtgärder inomområden där det finns stora behov att täcka, t.ex.när det gäller kulturlokaler och samlingslokaler.Först vill jag ta upp frågan om konstnärligutsmyckning. Den finns också med i dettabetänkande. avvecklade den borgerligaregeringen stödet till konstnärlig utsmyckning.Stödet hade utgått med mycket braresultat. infördes stödet igen, och nufinns det med i budgeten med en ram på 15miljoner.Vi socialdemokrater föreslår en ökning med 10miljoner. Vi tycker att det är viktigt att statenmedverkar till att skapa arbetstillfällen för bild- ochformkonstnärer. Det är också viktigt att statenmedverkar till att utrusta bostadsområdena medkvalitetskonst. Det har stor betydelse för deboende i ett område hur det är gestaltat, hurboendemiljön ser ut och fungerar, hur det ser utinte bara i husen utan också runt och mellan husen,om man kan känna sig hemma i och stolt över sittbostadsområde och om man kan känna identitetoch samhörighet i sitt område. Därför är det viktigtmed konstnärlig utsmyckning.Vi vill också redan nu slå fast att detta är ett bidragsom vi vill ha kvar och utveckla.Den borgerliga regeringen har också infört enmärklig syn på hur utsmyckningen skall utföras.Konstrådet skall bestämma vilken konst som skallfinnas i ett område, inte de boende,fastighetsägarna eller den konstnär som skall utföraarbetet.Detta leder till administrativt krångel ochkostnader som gör att det statliga bidraget inte gårtill det ändamål som det är avsett för. Vi tycker attKonstrådet kan befrias från denna uppgift.När det gäller stöd till icke-statliga kulturlokalerhar vi tidigare i debatten hört att det finns med iROT-programmet. Tyvärr har regeringen fastställtregler som innebär att det nästan blir omöjligt attkomma i gång med några projekt. Man har alldelesför på sig. Tiden fram till äralldeles för kort, och det är då man måste ha satt igång dessa projekt.Som alla vet är planeringstiden för byggandet lång.Även om det finns många projekt som ärfärdigplanerade, tar det ändå innan man ärklar att sätta spaden i jorden.Det är naturligtvis viktigt att detta projekt kommeri gång så fort som möjligt, men man kan inte haregler som äventyrar hela satsningen. Detta kaninnebära att det ROT-program som vi har varitöverens om inte kommer att kunna bliverkningsfullt. Vi anser att man måste få hela 1994på sig för igångsättandet.Eftersom vi vet att denna satsning skulle skapamånga sysselsättningstillfällen och att det finnsmånga projekt på kö, vill vi dessutom ökabidragsramen med 75 miljoner. Det finns som sagtangelägna projekt, och det är viktigt att inteverksamheten inom byggsektorn avstannar helt.Jag yrkar bifall till reservationerna nr 2, 4 och 10 ibostadsutskottets betänkande nr 8.När det gäller allmänna samlingslokaler har jagsamma invändning som i föregående betänkande.Även här har regeringen satt en tidsgräns som äralltför snäv. Det är oklokt att fastställa regler somgör att det är i det närmaste omöjligt att få stöd. Viföreslår att tiden utsträcks till hela 1994.Vi föreslår även här att ramen skall ökas med 50miljoner. Det finns en lång lista med projekt. Ute ilandet finns det ett stort behov av att skapasamlingslokaler.Jag har besökt många byar ochbyautvecklingsgrupper. De intygar allasamstämmigt att det är när man får möjlighet attsamlas i en egen lokal som kraften och viljan attutveckla byn kan blomma ut. Då kan man också tavara på de resurser som finns i bygden.Jag yrkar bifall till reservation nr 1 ibostadsutskottets betänkande nr 9.Anf. 72 BO G JENEVALL (nyd):Herr talman! Jag skulle vilja diskutera dessa bådabetänkanden ur en något annorlunda synvinkel.Jag tycker att det statsfinansiella läget glöms bortalltför ofta. Man borde påminna om det i varjedebatt och t.o.m. i varje anförande. Vi debatterarinte de stora frågorna, de stora pengarna och destora besparingarna. När vi håller på med enärendedebatt har vi plötsligt glömt detstatsfinansiella läget. Det talas då ganska ofta omatt man skall spä på med några miljoner här och däreftersom det behövs. Jag ser fram emot att vi skallfå en annan ordning i med budgetramar.Då kan vi se till budgeten i dess helhet på ett annatsätt än vad vi kan göra nu.Ny demokrati har under hela mandatperiodenanvisat större besparingar än något annat parti. Iord och handling har vi försökt göra besparingar påså många budgetposter som möjligt. I de flesta fallhar vi inte fått något som helst stöd från regeringeneller från oppositionspartierna. Om vi skall fånågon rätsida på problemet måste vi angripavarenda budgetpost. Vi måste skrapa och filaöverallt, även om vi tycker att det i dessasammanhang mest rör sig om kaffepengar som intebetyder så mycket. Om man räknar ihop alla småposter, blir det mycket pengar. Från er egenhushållsbudget vet ni alla att det inte är de storautgifterna som är problemet -- dem har man kollpå -- utan det är de små, små utgifterna som blirstora pengar och gör att man tappar kontrollen.Visst är det viktigt med en konstnärligutsmyckning. Det tycker vi också. Men skall det skepå statens bekostnad? Vi kan göra en jämförelsemed en privatperson. Om jag har lånat en helårslön, så går jag väl inte och köper konst. Jagtycker att vi måste besinna oss.Det har talats om behovet av samlingslokaler. ISverige har vi ett stort överskott på lokaler. Viskall inte bygga fler lokaler av det slaget. Det finnsbyggprojekt som är mera angelägna.Jag vill understryka att vi även skall tänka på desmå budgetposterna. Låt oss göra allt vad vi kan föratt minska de små utgifterna, så att vi efter ett antalår kan få en budget i balans.Herr talman! Jag kan inte avhålla mig från enkommentar. debatter brukarofta hamna mycket . har vi fören gångs skull fått börja . Då läggerman in en lång interpellationsdebatt mitt i vårdebatt. Jag tycker att det är anmärkningsvärt.Herr talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillreservation nr 1 i bostadsutskottets betänkandenr 8 och till reservation nr 2 i betänkande nr 9.Anf. 73 ():Herr talman! Vi är nu inne på kulturfrågorna ibostadsutskottets debatt. Personligen tycker jag attdet är mycket viktigt med både en god inre och yttreboendemiljö. I det här avsnittet diskuterar vi ocksåde allmänna samlingslokalerna. Samlingslokalernabetyder mycket för människors sociala gemenskapi olika sammanhang.Jag börjar med några kommentarer till betänkandenr 8. Tre områden tas upp -- kulturstöd vidombyggnad, bidrag för konstnärlig utsmyckning ibostadsområden och stöd till icke statligakulturlokaler.När det gäller kulturstöd vid ombyggnad avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse ärbeslutsramen för innevarande budgetår 160miljoner kronor. Högst av dessafår disponeras för bidrag till arkeologiskaundersökningar i samband med bostadsbyggande.Ett enigt bostadsutskott föreslår att beslutsramenpå 160 miljoner skall vara oförändrad underkommande budgetår. De nuvarandebidragsbestämmelserna infördes den 1 juli 1993.Riksantikvarieämbetet har ett sammanhålletansvar för bidragsgivningen.Riksantikvarieämbetet har dock uppdraget attdelegera fördelningen av ramen till länsstyrelserna,som kan fatta beslut om stöd.Det nya decentraliserade systemet har medförtpåtagliga förenklingar med färre nivåer ibeslutsprocessen. i debatten har vi hört attbostadsbyggandet har mycket litenomfattning. Det har medfört att efterfrågan påkulturstöd vid ombyggnad är liten.Bostadsbyggandet är så litet att en del pengar inteutnyttjas för kulturstöd vid ombyggnad avbostadsbebyggelse. Det finns ett närliggandegenerellt byggnadsvårdsanslag förkulturmiljövården. Regeringen föreslår att enomfördelning av medel får göras mellan de bådaanslagen fram /95. Utskottettillstyrker förslaget och slår fast att en omfördelningfår göras genom en ändring av ramarna för de bådaanslagen.I betänkandet behandlas också bidrag förkonstnärlig utsmyckning i bostadsområden. BådeBritta och Bo G Jenevall har varit inne påden frågan. Bidraget infördes den 1 juli 1987.Under alla år stödformen har funnits har den årligaramen varit . Eftersombidragsmöjligheten har utnyttjats endast i litenomfattning under innevarande budgetår, görbostadsutskottet ett tillkännagivande tillregeringen i denna fråga. föreslåratt bidrag skall kunna ges även om åtgärden intevidtas i samband med ny- eller ombyggnad eller vidförbättring av hyres- och bostadsrättshus. bör denna utvidgning avbidragsmöjligheten vara temporär och gälla framtill den 1 juli 1995.Stöd till icke statliga kulturlokaler behandlas ocksåi betänkandet. Bidrag betalas ut för ny- ellerombyggnad av muséer, teatrar och konsertlokalersom tillhör någon annan än staten.Frågan om stöd prövas av av Boverketssamlingslokaldelegation efter hörande av Statenskulturråd. Beslutsramen har legatpå 25 miljoner kronor.Under föregående budgetår beviljades dessutomett engångsbelopp på försysselsättningsskapande åtgärder. Underinnevarande budgetår har regeringen beslutat omett engångsbelopp på 70 miljoner utöver tidigarebeslutad ram.Här vill jag litet kommentera desocialdemokratiska reservationer som BrittaSundin nämnde. Det är reservationerna 2, 4 och 7vid avsnittet om konstnärlig utsmyckning.Man säger att man vill ha en långsiktig garanti frånriksdagen att verksamheten skall fortsätta under denärmaste åren. Den slutsats man kan dra av denreservationen är att socialdemokraterna räknarmed att vara kvar i opposition även underkommande mandatperiod. Annars hade man intebehövt framställa ett sådant yrkande.Majoriteten anser att den normalabudgetprocessen skall tillämpas även i det härfallet.När det gäller bostadsutskottets betänkande 8yrkar jag därför bifall till utskottets hemställan ochavslag på samtliga reservationer.I den här debatten behandlar vi ocksåbostadsutskottets betänkande 9 som rör allmännasamlingslokaler.I har vi ett rikt utvecklat föreningsliv. Vihar föreningar av vitt skilda slag, idrottsföreningar,politiska föreningar, hembygdsföreningar, olikaslags intresseföreningar osv. Ett gemensamt behovför alla dessa föreningar är lokaler därföreningsmedlemmarna kan träffas. De allmännasamlingslokalerna har en mycket viktig uppgift attfylla i det sammanhanget.Tillgång till samlingslokaler är en förutsättning förett väl fungerande föreningsliv. Samlingslokalerbehövs över hela landet, såväl på landsbygden somi små och stora tätorter.Människor i ett bostadsområde eller i en bygd kanbehöva samlas i en lämplig lokal för att ta itu medgemensamma angelägenheter, för att känna socialgemenskap, för att delta i studiecirklar, förkulturella upplevelser eller för att själva aktivt deltai kulturella verksamheter.För några år sedan pågick kampanjen ''HelaSverige skall leva''. I studiecirklar ochutvecklingsgrupper diskuterades bygdensutvecklingsmöjligheter. En av de viktigastefaktorerna för bygdens utveckling ansågs varatillgång till samlingslokal. Det var också BrittaSundin inne på.Även i storstädernas bostadsområden är behovetav samlingslokaler väl dokumenterat. Skötseln avde allmänna samlingslokalerna finansieras genomhyresintäkter, inträdesavgifter för olikaevenemang, medlemsavgifter och till en del genomkommunala anslag. Men verksamheten bygger istor utsträckning på ideellt arbete. Särskilt gällerdetta de små samlingslokalerna där man inte harnågon fast anställd personal. Genom dessa ideellainsatser får samhället tillgång till bra och billigasamlingslokaler som förvaltas och sköts på ettansvarsfullt sätt.Staten lämnar bidrag för nybyggnad, ombyggnadoch köp av samlingslokaler. Under innevarandeoch nästa budgetår är bidragsramen totalt 190miljoner, varav 145 miljoner avser innevarandebudgetår. Till dessa belopp kommer kommunalabidrag och egen finansiering.Det är ytterst angeläget att så många som möjligtkan utnyttja de allmänna samlingslokalerna.Bidrag lämnas för handikappanpassning med etthögsta belopp av . Bidrag får lämnasutan rambegränsning i det här avseendet.Jag anser för min del att handikappanpassning avföreningsägda samlingslokaler måste ges högstaprioritet. Det finns fortfarande många allmännasamlingslokaler som saknar handikappanpassning.Av samlingslokalutrednings betänkande''Mycket under samma tak'' framgår att av etttotalantal av ca 3 400 allmänna samlingslokaler detfortfarande finns ca 1 000 som inte ärhandikappanpassade.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan och avslag på samtliga reservationer.Jag tror jag har litet tid att kommentera de tidigareinläggen. Bo G Jenevall talade mycket om detstatsfinansiella läget.