prot · GH09102 · 1994-05-04 00:00:00 — Detresulterar i utredningar och några seminarier, menman kommer inte fram till konkreta åtgärder.Jag är glad över att ha fått denna extrauppmärksamhet när det gäller grupptalan och attIsa delar min uppfattning.Anf. 56 ():Herr talman! Under dagens debatt och ibetänkandet om jämställdhet förs många frågorfram, där man ser hur ojämlikt vårt samhällefortfarande är och hur kvinnor på många områdenbefinner sig i ett underläge gentemot männen.Men det finns ett område där vi kvinnor leder stort,nämligen överlevnad. Kvinnorna i bliräldre än männen. Av vårt lands 1,5 miljonerpensionärer är en större andel kvinnor än män.Mönstret går igen i många länder.Vi vet att mycket av det av alla partier omhuldadefrivilliga arbetet i vårt land inte skulle kunna utförasutan just kvinnor. Det är de som bär upp arbetet iRöda korset, Rädda barnen, , ochyngre pensionärer hjälper äldre osv. Men vi vetockså att kvinnor som har lyckats överleva fårväldigt olika villkor. Klasskillnaderna mellan äldrekvinnor är stora. De som har levt ett bra liv, dvs. desom är högutbildade och har haft rika resurser, fårdet i regel bra även på äldre dar, medan de somunder unga år har fått slita hårt ofta får sämre hälsaoch sämre möjligheter att ta för sig när de blir äldre.Vi i menar därför att det är en storbrist i propositionen och betänkandet att frågan omäldre kvinnors villkor inte alls har belysts. Vi hardärför tagit upp detta i vår motion, men tyvärr intefått så stort gehör för det.Olika utredningar har visat hur äldre kvinnor inomexempelvis i mindre utsträckning änmännen får den hjälp de behöver. Det har visat sigatt kvinnor inte alls på samma sätt har kunnat fåden hjälp som de faktiskt behöver och att mångakvinnor också av ekonomiska skäl har tackat nej tillhjälp. Detta ser vi som en stor brist och menar attfrågorna skulle behöva belysas på ett helt annatsätt.I undersökningarna från Äldrecentrum, ochen rad andra organisationer har dessa frågor belystsmed stort allvar. Jag menar att frågorna inte hartagits på allvar vid arbetsmarknadsutskottetsbehandling.Anhöriga som har fått ge sin uppfattning om hur deser på vården av de äldre har uttryckt en stark oro.De menar att resurserna för de äldre faktiskt harminskat och att deras oro för att de äldre inte skallfå den vård som de behöver är befogad.Vänsterpartiet vill därför peka på just dennamotion. Jag vill fråga regeringspartierna av vilkenanledning man inte vill lyfta fram och titta närmarepå den här gruppen. I socialutskottets behandlingav frågan understryker man att om dessa farhågorär besannade är man beredd att ge frågan störreuppmärksamhet. Men, kära vänner, det finns jubelagt genom undersökningar att detta är fallet. Jagförstår därför inte varför de borgerliga partiernainte vill titta närmare på frågan.Jag vill också ställa en fråga tillsocialdemokraterna. När frågan behandlades isocialutskottet fick vi stöd av socialdemokraterna.Såvitt jag förstår har ni socialdemokrater självatagit upp liknande tankegångar i en annan motion,men inte just i jämställdhetsmotionen. Varförstöder ni inte motionen? Eller är det så att ni vidomröstningen kommer att stödja vårt krav?Jag vill instämma i alla yrkanden ibetänkandet och i den meningsyttring som HansAndersson har framfört. Men jag vill särskilt yrkabifall till mom. 43 på denna punkt.Herr talman! Slutligen vill jag bara återgå till ämnetsexuella trakasserier, särskilt inomutbildningsväsendet. I en tidigare diskussionuppfattade jag att gav starktstöd för våra krav. Vi anser att sexuella trakasserierinom utbildningsväsendet på precis samma sätt somi arbetslivet borde omfattas av jämställdhetslagen.Utskottet har också gjort en stark skrivning omdetta men däremot inte bifallit vårt krav. Jag villuttrycka förhoppningen att kds, som har uttryckt sitt stöd för våra krav,också stödjer oss när vi kommer till omröstning.Herr talman! Jag yrkar också bifall till vårmeningsyttring till mom. 36.Anf. 57 () replik:Herr talman! Jag vill bara upplysa att vi socialdemokrater i vår motion har tagitupp just de aspekter som tog upp.De finns också med i en av våra reservationer,reservation nr 3, som avser den utredning som skalltillsättas om den ekonomiska maktens fördelning,där vi just tar upp att vi tycker att den skall breddastill att omfatta även frågan om hur samhälletsresurser fördelas mellan kvinnor och män. Precissom säger vet vi genom en rad olikaundersökningar att just de äldre kvinnorna tillhörden grupp som inte får sina behov tillgodosedda pådet sätt som de skulle behöva. Vi tycker alltså attden utredning som regeringen nu förutskickat ävenskall omfatta frågan om hur samhällets resurser ärfördelade.Jag har i mitt tidigare inlägg inte yrkat bifall i dennafråga, eftersom avsikten var att förenklahanteringen litet längre fram. Men den finns nogaredogjord, och vi står naturligtvis bakomreservation nr 3.Anf. 58 () replik:Herr talman! Jag tackar för inlägget från BeritAndnor. Det är bra att vi är överens. Jag haruppfattat att vi har varit överens i sak tidigare när vihar diskuterat detta. När denna fråga behandlades isocialutskottet, förelåg en reservation frånSocialdemokraterna, som gällde just frågan omäldre kvinnor. Men jag tycker inte att det vi nu talarom har lyfts fram tillräckligt tydligt i reservationen.Därför efterlyste jag ett klargörande frånSocialdemokraterna. Men det är bra att vi äröverens om behovet av att tydliggöra just att äldrekvinnor inte får de resurser som de behöver.Anf. 59 ():Herr talman! I sin motion skriver attdet är viktigt att inte äldre kvinnor glöms bort närman diskuterar jämställdhet och människor medfunktionshinder. Jag anser att det är angeläget attkunna diskutera människor med funktionshinderutan att genast tänka på äldre. Vi måste lyfta framde kvinnor som har varit funktionshindrade helalivet. Det har gjorts någrautredningar, där man har skilt på män och kvinnori den situationen. Just nu pågår ett arbete för attbelysa dessa handikappade kvinnors situation.Jag vill dock på inte sätt ha sagt att man skallnonchalera situationen för äldre kvinnor, som ärfunktionshindrade på grund av sin ålder. Överhuvud taget ser vi att kvinnor diskrimineras helalivet, inte minst inom hälsovården. Utskottetskriver också att det är viktigt att studera hurkvinnor bemöts av hälso- och sjukvården. Kvinnorfår sämre och felaktiga mediciner samt felaktigdocering. De får sämre timtider när det gällerhemhjälp. Allt detta kan vi konstatera, och det ärviktigt att lyfta fram det.Folkhälsoinstitutet håller på med en storundersökning om kvinnans situation i livscykeln.Där kommer även den äldre kvinnans situationfram. Självklart skall resultatet begrundas.Däremot har vi inte velat tillstyrka motionskravet.Men det är naturligtvis en viktig fråga.Anf. 60 ():Herr talman! Till vill jag säga självklart måste se närmare på hurfunktionshindrade kvinnor har det och hur man kanförbättra deras situation. Därom är vi helt överens.Vi behöver alltså inte diskutera den frågan mera,utan det gäller att vidta åtgärder.Vad jag ville lyfta fram var just frågan om äldrekvinnor med funktionshinder men också utanfuntionshinder. Om och deborgerliga partierna anser att dessa kvinnor utgören eftersatt grupp och att äldre kvinnor får sämreservice än män, borde det väl vara en självklarhetatt man studerar det problemet och föreslåråtgärder. Men så är inte fallet. Jag vill därför återfråga : Tvivlar ni på dessaundersökningar från Äldrecentrum, ochandra instanser? Man visar ju klart och tydligt medren statistik att äldre kvinnors andel av hemtjänsthar minskat. Många anser sig inte ha råd medhemtjänst. Det har minskat över året.Jag vet att arbetsmarknadsutskottet ochsocialutskottet är medvetna om problemet, menarbetsmarknadsutskottet uttrycker sig mycketmärkligt när man skriver: Om situationen är den attäldre kvinnor erhåller sämre service än äldre män,bör detta problem enligt utskottetuppmärksammas. När man läser detta, kan maninte komma till annan slutsats än att ni anser att detinte finns belägg för denna skillnad. Hur skall mandå ta reda på det, ?Anf. 61 ():Herr talman! Det som läste uppvar ett referat av vad socialutskottet har skrivit.Arbetsmarknadsutskottet har i och för sig anslutitsig till socialutskottets bedömning att idenna fråga inte behöver ta några initiativ. Meninom socialpolitiken i kommunerna, där dethandlar om enskilda personer, måste man varamedveten om detta. Vi har alltså inte funnit attriksdagen behöver göra någon insats.Anf. 62 ():Herr talman! säger ansluter sig till socialutskottets bedömning.Detta uppfattar jag som attarbetsmarknadsutskottet har precis sammauppfattning i frågan som socialutskottet. Det vardärför jag citerade detta såsomarbetsmarknadsutskottets bedömning.Det är bra att man är uppmärksam och intresseradav frågan, men det räcker inte, måste ge tydliga signaler om att man vill ha ettunderlag. Det har inte bara utansamtliga partier fått från instanser som arbetar medäldre människors behov och ser var det finns luckoroch var det har uppstått försämringar. Vi vet atthemtjänsten har fått skära ner betydligt för alla.Det har skett stora försämringar på det området.Men det är helt uppenbart att äldre kvinnor hardrabbats mer än äldre män. Då räcker det inte medatt säga att man är oroad, utan då måste man gåvidare.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 8 §. )7 § Förslag om ytterligare anslag påtilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret1993/94, m.m.Föredrogsarbetsmarknadsutskottets betänkande1993/94:AU22 Förslag om ytterligare anslag påtilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret1993/94, m.m. (prop. 1993/94:125).Andre vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 8 §. )8 § Ändring i lagen om generelltanställningsstöd, betänkande1993/94:AU23 Ändring i lagen om generelltanställningsstöd, GAS (prop. 1993/94:66).Anf. 63 (nyd):Herr talman! Ny demokrati har anvisat större besparingar ännågot annat parti och i ord och handling försökt attgöra besparingar i många budgetposter, i de flestafall utan att få något stöd av vare sig regering elleropposition. Detta gäller även beträffande detgenerella anställningsstödet. Min fråga till politikeri alla läger är: Har ni inte något budgetansvar? Vilånar , dag utoch dag in.Efter en näst intill mördande kritik, inte minst frånLagrådet och socialförsäkringsutskottet, lyckadesborgarna träffa en överenskommelse medSocialdemokraterna och på skriva''välgenomtänkta'' lagar gällande för GAS. hardet visat sig efter en massiv kritik att den lag somriksdagen beslöt om måste ändras,därför att den inte kommer att fungera. Detta harnu skett genom ett utskottsinitiativ.Vi kan bara konstatera att vi, trots dethelrenoverade förslaget som vi kritiserade idecember , fortfarande har rätt i vår kritik:GAS leder till minskade kostnader för företag somändå är framgångsrika och nyanställer.GAS går till företag som ändå nyanställer på grundav ökad orderingång.GAS är en statlig gåva -- utan urskiljning -- tillnäringslivet.GAS kan lätt missbrukas. Ett framgångsriktföretag kan t.ex. knycka kvalificerad arbetskraftfrån ett företag som går knackigt och dessutombetala mindre för honom/henne. Skulle det''knackiga'' företaget ersättningsanställa, blir detingen rabatt på socialavgifterna.GAS har ingen inriktning mot unga arbetssökande.Inget sägs om några åldersgränser.GAS ställer inte heller några krav på att man måstevara arbetslös.GAS definierar inte vad verksamhet-verksamhetsgren eller intressegemenskap innebär.Återigen något som är lätt att missbruka.GAS kan lätt missbrukas av företag som snabbtomsätter personal. Spärregeln hinner inte slå till.Den nya GAS-lagen är ett teoretiskt hastverk ochhar ingen förankring i verkligheten. Den är ihåligoch uppmuntrar snarare till missbruksförsök än tillstimulans.För att ha rätt till GAS måste anställningen vara iminst . Kombinerar man detta medrekryteringsstödet, som gäller ,behöver därför lönekostnaden inte bli såhög för dem som tas in. Även om tanken med GASvar att tidigarelägga anställningar och minskabehovet av arbetsmarknadspolitiska åtgärder, finnsdet ingen garanti för att de som anställs med stödfår stanna kvar. I stället kan det bli ett betydligtbilligare sätt att tillgodose behovet av arbetskraftjämfört med vad det skulle kosta om företagenanställde på normalt vis.Ungdomarna måste enligt vår mening prioriterasoch ges en rimlig chans att komma ut på denreguljära arbetsmarknaden. Som jag harframfört saknar förslaget inriktning mot de ungaarbetssökande -- de som inget hellre vill än få ettarbete. I vår motion om inriktningen av denekonomiska politiken har vi förslag som på etträttvist och effektivt sätt snabbt leder till att flermänniskor, och då särskilt ungdomar, får arbete.De nya jobben skapas inte i etablissemanget utan ide nya företagen. Det är kanske inte i första handfler anställda behöver utan flerentreprenörer och företagare.Redan när förslaget om det generellaanställningsstödet lades fram ansåg jagatt man starkt kunde ifrågasätta om regeringenssyfte kunde nås, dvs. att uppmuntra tilltidigareläggning av anställningar och att ersättaövertidsarbete med vanliga arbeten. Man kundebefara att lagen i stället skulle minska kostnadernaför företag som ändå är framgångsrika och som kannyanställa. Företag som går bra skulle fåskattesubventioner som uppenbarligen skullemedverka till konkurrenssnedvridning.Dessutom är det lagtekniskt mycket svårt attkonstruera ett generellt anställningsstöd som ärpraktiskt hanterbart, som når sitt syfte och somdessutom ger en godtagbar möjlighet till kontroll.Den nu aktualiserade lagändringen visar att minafarhågor har besannats. Utskottsmajoritetensförslag innebär att lagen blir ännu generösaregentemot framgångsrika företagare.Till sist kan jag konstatera att det, närriksdagen fattar stora genomgripande beslut, voreklokt om förslagen var mera genomarbetade ochförankrade hos berörda grupper. Endast vi harmotsatt oss detta felaktiga förslag. Endast vi har,trots ett massivt motstånd i medier och frånpolitiker, pekat på sakfelen när det gäller GAS.Nu är det bara så att vi inte får ha rätt i endemokratiskt sammansatt församling. Det endasom gäller är blockpolitiken. Politikerna måstetydligen vänta på att verkligheten visar att Nydemokrati hade rätt -- verkligheten är nämligen deövriga politiska partiernas värsta fiende. Då förstkommer de med svansen mellan benen ochförsöker komma till rätta med sina fel. Då ställerinte pressen och medierna upp och påtalarmisstagen.Detta utskottsinitiativ visar att man nu försökersläta över ett misslyckat beslut.Slutligen yrkar jag bifall till min reservation iarbetsmarknadsutskottets betänkande nr 23.Anf. 64 ():Herr talman! Vi har under de fyra fem senaste årenupplevt en mycket svår period -- svårigheter från80-talets slut som har accelererat så sent som framtill för några veckor sedan.Under tiden har regeringen och härverkat för att nya åtgärder sätts in i syfte att hjälpade människor som blir utan arbete till enmeningsfull sysselsättning. Det gäller då en lång radåtgärder -- ungdomspraktik, ,rekryteringsstöd och justeringar i arbetsrätten. Nusenast handlar det om det generellaanställningsstödet, GAS.I november behandlade vi iarbetsmarknadsutskottet föreliggande förslag iregeringspropositionen. Till en början fanns detmånga motståndare. Först var socialdemokraternanegativa. Men under beredningens gång och efteren del justeringar anslöt man sig och gav sitt stödför just GAS. hade både då och,faktiskt, ännu tidigare haft sympatier i det härsammanhanget. Det gjorde att det i slutändan baravar Ny demokrati som var emot den här formen avstöd.Vad som händer är att det sker några justeringari lagen om generellt anställningsstöd. När det härinstrumentet väl var sjösatt visade det sig nämligenatt det fanns oformligheter som resulterade i enorättvisa.Oavsett vad man tycker om grundkonceptet kandet knappast vara fel att den lagstiftandeförsamlingen när det gäller lagstiftningen i det häraktuella ärendendet rättar till det somuppenbarligen är fel och som ingen ens isinnevärlden hade tänkt skulle få sådana häreffekter. Egentligen finns det väl därmed endastlovvärda saker att säga om denna justering.Laila har här en ganska rejäl drapaom varför Ny demokrati tycker illa om ett generelltarbetsmarknadsstöd. Egentligen är jag litetöverraskad. Ny demokrati har ju ofta talat om skall akta sig för det som är selektivt ochbyråkratiskt. I stället skall man välja det som ärenklare. Vidare skall man akta sig för att dela utpengar, eftersom det inte är bra att göra det. Mensedan har vi fått stöd här för rätten till enreducering av arbetsgivaravgifterna -- de hemskaskatterna, som Nydemokraterna ofta hellre säger.Herr talman! Jag vill tillbakavisa gjorda påståendenhär. Man säger att det saknas krav. Nej, så är detinte. Det finns visst krav. Det kan gällanettoanställningar. Ett krav är att nyanställningskall ske i år.Laila varnar för missbruk. Ja, ensådan varning kan vara berättigad. Men det gällerdå alla stödformer. Man kan ju råka ut för att någonmissbrukar det här systemet. Men man kan undraom särskilt de som ofta talar om missbruk harspeciell erfarenhet i ämnet. Vidare skulle detsaknas en förankring här. Alla dessa påståenden ärnågot av floskler i efterhand. Jag tar dem därförinte särskilt allvarligt.Det viktiga är att det här instrumentet har visat sigha effekter. Arbetsförmedlingarna,länsarbetsnämnderna ochArbetsmarknadsstyrelsen finner att det rör sig omett bra verktyg när det gäller att stimulera tillnyanställningar. Problemet finns ju att alltförmånga fortfarande saknar arbete. Dessutom finnsproblemet med alldeles för mycket övertid. Men nubörjar detta ge effekt. Man talarnumera inte bara om hundratalet nyanställningarper dag utan också om tusentalet nyanställningar.Varje vardag nyanställs nämligen väldigt mångamänniskor i . Jag är så naiv att jag tror attdet generella anställningsstödet, GAS, också är ettverksamt verktyg när det gäller att stimulera och attsnabbt få loss lediga platser så att människor fårjobb.Herr talman! Jag har bara ett yrkande. Jag yrkarnämligen bifall till hemställan iarbetsmarknadsutskottets betänkande nr 23.Anf. 65 (nyd)replik:Herr talman! Till vill jag säga att detär väldigt bra att det blir nyanställningar. Sådanavälkomnar jag verkligen.Vad vi kritiserar när det gäller ett generelltanställningsstöd är att bidrag utgår till företag utanurskillning. Företag som går bra kommer alltså attfå extra stora vinster. De skulle ju i alla fallnyanställa. Således blir det här ännu fördelaktigareför företag av detta slag.Med det jättestora budgetunderskott som Sverigehar har vi inte råd att urskillningslöst hällapengar över storföretagen. Vi tycker att det är enfelaktig politik. Vidare leder detta till enkonkurrenssnedvridning. Ingenting säger att dethär leder till varaktiga jobb. Dessutom är det lättatt missbruka systemet. Lagtekniskt är det ocksåsvårt att konstruera ett generellt stöd som ärpraktiskt hanterbart, som når sitt syfte och som geren möjlighet till kontroll.I stället skall man väl stödja de företag somverkligen behöver hjälp. Det skall inte varagenerellt stöd till alla. Vi är väldigt kritiska till allabidrag -- i det avseendet kan man ju verkligen talaom inflation. I stället skall man satsa på att få ettbra företagsklimat i med låga räntor ochmed möjligheter att låna pengar. Dessutom skallman stödja de företag som verkligen är i behov avhjälp. Man skall alltså inte stödja de företag sombara vill utnyttja systemet.Anf. 66 () replik:Herr talman! I sak hade intenågot nytt att komma med. Därför skulle jag hakunnat avstå från denna replik. Men jag villtillbakavisa hennes vulgära beskrivning av dettafina arbetsmarknadspolitiska instrument. talar om att det hälls ut pengar. Mendet är direkt felaktigt. Det hälls nämligen inte utnågra pengar här. I stället handlar det om enreduktion av arbetsgivaravgiften.Vidare talar om bidrag utanurskillning. Det är också ett felaktigt påstående.Att det här instrumentet skulle varakonkurrenssnedvridande kan man inte så allmäntuttala sig om. Alla stöd har naturligtvis en visskonkurrenseffekt. Vad det handlar om här är attmänniskor nyanställs. Vidare kan övertidenreduceras. Och, och det är inte oviktigt medavseende på budgetunderskottet, skatter flyter in.Arbetslösheten minskar, och kassor får mindreutgifter. Dessutom, herr talman -- och även detta ärväldigt viktigt --, kan fler av dem som ärarbetslösa få ett arbete. Det är en insats inte barasamhällsekonomiskt utan också socialt, något somvi inte skall underskatta. Därför är de härinstrumenten, som stimulerar till nyanställning ocharbete, oerhört värdefulla. Detta är en chans förföretagen under det här året. Låt oss gärna prövaoch utvärdera, men det är mycket viktigt att definns just nu.Anf. 67 (nyd)replik:Herr talman! Som jag tidigare sade är vi inte allsemot att man ser till att företag hjälps att nyanställapersoner. Det är det generella och att man gör detutan urskiljning som vi vänder oss emot.Jag tycker också, att om man stiftar nya generellaoch temporära lagar borde man ha litet mer påfötterna. Det visar sig , eftersom man måstegöra ändringar. Det kan leda till felaktigheter,vilket detta uppenbarligen har gjort. Det skall bliintressant att se facit av det här. Jag tror att minkritik kommer att visa sig fullständigt sann.Anf. 68 () replik:Herr talman! Till och med på manschetten . Hon är inte emotnyanställningar. Men hon anvisar inte någotsätt som kulle kunna sätta fart på anställningarna,så man frågar sig hur. Just nu har jag inte hört attLaila har haft något besked om att viskulle hitta en möjlighet som skulle överträffa detgenerella arbetsmarknadsstödet.Anf. 69 HANS ():Herr talman! Propositionen var mycketdålig, tekniskt bedrövlig.Arbetsmarknadsutskottet fick snabbt göra omarbetet.De problem som har uppstått är inte problem avdet slag som talar om. De berorsnarare på att stödet inte har utgått till ett antalföretag beroende på antallöneutbetalningstillfällen, i första hand iseptember. Det är inte någon grund för en oerhördkritik.GAS har formen av ett marginellt anställningsstöd.Det innebär faktiskt en motprestation somkontrolleras i efterhand, där man ser att det harskett en ökning av anställningsvolymen. Det ärovanligt välriktade pengar, om man vill att statligapengar skall ha effekten att det blir fler anställda.Vi hade ställt kravet , inte exakt i denhär utformningen, men vi tyckte ändå att det varbra att förslaget kom, även om den tekniskautformningen inte var så bra.Då säger demokrati: Men det är inte säkert attde här personerna får stanna. Det är inte säkert attde har anställningstrygghet i all evighet. Jag haraldrig hört att nydemokraterna har ägnat någotintresse åt de frågorna, snarare tvärtom. Man harförsökt att avskaffa lagen om anställningsskydd,åtminstone för företag som har under 20 eller under50 anställda. Jag tycker nog att det låter hycklandeoch inte sakligt korrekt.Storföretag kommer att få den här hjälpen. Storföretag kan få, småföretag kan få.Jag vet inte exakt vilka som har fått mest. ärdetta i själva verket en ganska liten åtgärd.Det behöver ske ganska få nyanställningar som inteannars skulle ha kommit till stånd för att göra dettatill en besparing för staten, med avseende på a-kasseutbetalningar och arbetsmarknadspolitiskainsatser. Förmodligen är detta mycket billigt. Jagskulle tro att det är lönsamt för den som vill dra nedbudgetunderskottet.Jag tycker att det är bra attarbetsmarknadsutskottet gör en korrigering, så attföretag som har nyanställt inte efteråt behöverkänna att de lurades på konfekten. Självklart skulleen del av de här företagen anställa ändå. Menväldigt många kanske har haft nytta av stödet. Jagtror att det faktiskt är ovanligt effektiva pengar justi detta konjunkturläge. Man kan nedbringaövertid. Om intresset för att nedbringa övertiden ärså stort från nydemokraternas sida, varför har niinte stött förslag om att begränsaövertidsuttaget och därmed egentligen tvinga framnyanställningar?