prot · GI0929 · 1994-11-25 00:00:00 — Detär bara det att vi måste också hitta medfinansieringen.Det är inte sant som säger att det isjälva verket blir en förtjänst, eftersom man köpersaker och det blir moms och liknande.I så fall skulle vi göra klokast i att dela ut en mas-sa pengar till svenska folket. Människor köper ju såmycket, och då får vi egentligen tillbaka pengarna.Det är ett resonemang som inte håller. Det tycker jagatt både och , som använderprecis samma tema, borde inse.Både och ef-terfrågar en framtidstro. Jag har självfallet en visionom svenskt jordbruk. Jag tror på svenskt jordbruk. Jagtror att vi har goda förutsättningar att i denna situationvara duktiga och konkurrera. Jag kan återkomma tilldetta sedan.Anf. 25 ():Fru talman! Det är bra, , att vihar en jordbruksminister som tror på svenskt jordbrukoch vill hjälpa till att föra ut våra produkter. Men dåfår man inte först slå ihjäl det. Det skall ha möjlighetatt producera, så att man har något jordbruk att tyckaom.Det är tyvärr så att jordbruket inte har den fantas-tiska lönsamhet att det finns förfärligt mycket att ta.Därför kan man inte hantera dessa frågor riktigt hursom helst.När det gäller finansieringen av avgiften har här och även sagt att de somtjänar på ett EU-medlemskap skall betala. Men deförslag som den socialdemokratiska regeringen nulägger fram innebär de facto att jordbruket kommeratt förlora på det. Då är det inte särskilt rimligt att detskall betala för att vara med om något som det förlo-rar på. Det stämmer heller inte överens med det somni har sagt före omröstningen.Nu kan man säkert räkna fram sifforna på olikasätt. Men man tar ändå bort 2 miljarder på miljöpro-grammet. Det är i sig en märklig företeelse från ettparti som säger sig vilja värna om miljön och skapaförutsättningar för en bättre utveckling av miljön.Man borde ju i stället se till att pengarna användspå ett bra och riktigt sätt så att vi får en bättre miljöoch förutsättningar för att skapa en sådan. Det är intenog med det. Som jag tidigare sade lägger man påytterligare pålagor. När man räknar fram det hela blirdet faktiskt ett minus.Sedan till frågan om de pengar som kommer in ilandet. Det är väl ändå så, att om man får mer pengarutifrån är det ett plus. Det är inte att likställa med attdela ut pengar som man har. Det är en väldigskillnad.De pengar som kommer utifrån är ett plus för densvenska ekonomin. Det är inte nödvändigtvis omedel-bart ett plus för den svenska statskassan. Det är detinte, eftersom det kräver en medfinansiering. Menefter kommer naturligtvis pengarna svenskekonomi och även statskassan till godo. Det handlarhär om, som jag tidigare sade, att snålheten bedrarvisheten.Man kan också fundera över - och jag fick förres-ten inte något svar på min fråga om detta - att jord-bruket och skogsbruket är en förhållandevis liten delav den svenska ekonomin om man tittar på vilka in-komster som sektorn har. De utgör av skatteun-derlaget. Men ändå skall man stå för av EU-avgiften, vilket också ter sig mycket orimligt.Det finns naturligtvis många åsikter om arealstö-det. Men det man nu tänker sig - tre klasser, eller omdet nu blir en klass - är för litet. Elva klasser är intenödvändigt. Vi har erbjudit oss att gå ner i antal, mensocialdemokraterna har inte velat diskutera det. Vi fåråterkomma till det senare.Anf. 26 ():Fru talman! Visst har vi uppfattat Socialdemokra-ternas redovisning. Det var inte minst det som gjordeambitionen att komma med i EU så angelägen. Oav-sett politisk uppfattning bland EU:s politiker har manen bättre och positivare grundsyn till modernäringenoch till livsmedelsindustrin.När det sedan gäller statsskulden är det självklartatt vi liksom har ambitionen att minska un-derskotten och stabilisera ekonomin. Vi ställer upp påprincipen att statens upplåningsbehov inte får stiga. Vistöder också ambitionen att förhindra en ökning avstatens utgifter för administration.Det är givet att vi också har en strävan att täckautgifter för medlemskapet. Det får ske över statsbud-geten genom prioriteringar och omprioriteringar. Detär en grundläggande finanspolitisk princip att skatterinte skall vara specialdestinerade till särskilda utgift-sändamål.Denna grundtanke präglar enligt vår mening ock-så, som framgår av propositionen, uppbyggnaden avEU:s gemenskapsbudget. Det är väldigt viktigt att viinser detta och inte hämmar möjligheterna för vårtnäringsliv att utnyttja de nya stora möjligheter tillexpansion och utveckling som EU-medlemskapet ger.När det gäller gödselavgifterna är, som statsrådetsäger, gränsen nådd. Den är mer än nådd. Man kaninte ens motivera de nya avgifterna med hänsyn tillmiljöintresset och de effekter som gödseln har påmiljön.När man ändrar antalet områden för arealstödetfrån elva till tre riskerar man att skapa alltför litenspännvidd mellan olika områden beroende på produk-tiviteten från marken.Det är onekligen så att risken är uppenbart stor attvi får en kapitaliseringseffekt på mindre goda marker,och då höjs värdet på den marken. Det kanske t.o.m.går så illa att bönder i de delarna plöjer upp vallarsom är mijövänliga, sår spannmål, och vi får nyamiljöproblem och en dålig avkastning. Det kan intevara rimligt att politiken leder till sådana effekter.Vi menar att det är lönsamt för statskassan att fulltut utnyttja de möjligheter till återflöde från EU-kassansom finns. Vi kan inte förstå att inte Socialdemokra-terna inser den dynamiska effekten som detta återflö-de kan ge.Chansen finns fortfarande till förändringar i posi-tiv riktning. Jag vädjar till statsrådet att ge nya merpositiva signaler till uppdragsgivarna i jordbruksut-skottet så att vi skall kunna sy ihop det för Sverigesbästa.Anf. 27 ():Fru talman! Detta blir mitt inlägg, eftersom jaghöll på att missa debatten.Vad gäller miljöavgifterna föreslår attkonstkväveavgiften höjs till . Vi har räknat pådetta. I det förslag som Socialdemokraterna har attdela in arealstödet i tre klasser är det lägsta arealstö-det nästan . Om vi höjer konstkväveav-giften till tar vi tillbaks ungefär en tredjedel avdet bidraget.I dag finns det inte någon inom bondeorganisatio-nen som tror att spannmålspriset kommer att sänkasvid ett inträde i EU. Det innebär att kostnaden förmycket av det som Socialdemokraterna kritiserar EUför, nämligen stora bidrag, skulle vi i detta fall kunnafå in genom miljöavgifter.Vad beträffar programmet för ekonomisk bärighetoch stödet till resurshushållningsprogrammet finns ettutarbetat förslag som heter Förstärkta miljöinsatser ijordbruket.Där satt både och alternati-vodlarna med. Det måste vara mycket besvärande förSocialdemokraterna att dessa organisationer inte stö-der det socialdemokratiska förslaget vad gäller miljö-stöd till jordbruket. De stöder det borgerliga förslaget,eftersom de anser att det förslaget var mycket välgenomarbetat och att det fanns möjlighet till utveck-ling.Det ekonomiska bärkraftsprogrammet ger stöd tillvall och bete i något som kallas för miljöstöd nord ochmiljöstöd syd. De områden som får stöd har ofta natursom vi vill bevara. Kulturmarkerna finns där. Detfinns en fauna och framför allt flora som vi ansermåste bevaras. Genom att man utnyttjar det ekono-miska bärkraftsprogrammet gynnas precis de områdensom av biologiska skäl behöver skydd och hjälp.Jag kan hålla med om att det skulle kunna finnasmycket i resurshushållningsprogrammet som skullekunna skärpa miljökraven. Det föreslås också i Miljö-partiets motion. Jag förutsätter att vi kommer att kun-na återkomma till detta.Det viktiga i dessa program är att de ger en förut-sättning för utveckling. Inte ens tror att målet att av arealen skallvara ekologiskt odlad är möjligt att nå meddet socialdemokratiska förslaget.Det är en åsikt som miljöministern måste lyssnanoggrant på. Om de ekologiska brukarna anser att detinte är möjligt att nå detta mål med det socialdemo-kratiska förslaget måste man tänka om.Det socialdemokratiska förslaget konserverar detnuvarande lantbruket. Man stöder indirekt det kon-ventionella lantbruket som man säger sigvilja sätta igång en utveckling mot ett ekologisktlantbruk. Jag tror inte att det blir möjligt med detsocialdemokratiska förslaget.Jag hoppas verkligen att ni ser över möjlighetenatt öka stödet till vall och bete i det vanliga jordbru-ket. Det är där stöden behöver sättas in, så att de som odlar börjar använda mindre av insatsmedel.Anf. 28 Jordbruksminister ():Fru talman! Om vi hade hurmycket pengar som helst skulle jag kanske kunnaförstå er argumentering. är ju situationen den attpengarna är slut. De är slut om, eftersomvi har lånat så mycket . Vi har ett årligtbudgetunderskott på 201 miljarder och en statsskuldpå ungefär 1,2 biljoner.Det är inte möjligt att öka stödet till en grupp isamhället när andra grupper - löntagare, handikappa-de, sjuka och arbetslösa - har fått sin standard sänkt.Med tanke på de direktbidrag som jordbruket får tillföljd av ett EU-medlemskap är det inte rimligt ochfördelningspolitiskt rättvist att hävda att de programsom ni nu har pläderat för fullt ut skall utnyttjas.Lennart Brunander! Vi skall inte slå ihjäl någotjordbruk. Enligt vad LRF sade före folkomröstningenoch enligt de preliminära beräkningar som finns ärjordbruket en vinnare. Jordbruket är en av de få grup-per som kan pekas ut som en vinnare av ett medlem-skap, en vinnare även på mycket kort sikt.Lennart Brunander säger att man tar bort 2 miljar-der från miljön. Han vet i så fall mer än jag själv.Dessa siffror är nämligen inte färdiga. Vi är mitt i enbudgetprocess. Svaret kommer i budgetpropositionen.Ingvar säger att man liksom tidigare skallstabilisera ekonomin. Vad menas med "liksom tidiga-re"? Ni fördubblade ju statsskulden. Det anser inte jagvara att stabilisera ekonomin. Vi skall nu städa uppefter er och ta hand om detta.Vi vill minska antalet klasser när det gäller areal-stödet. Det handlar också i detta fall om att göra enrättvisare fördelning över landet inom de relativt småramar som vi har att förändra EU:s jordbrukspolitik.Det betyder att vi skjuter upp pengar. Det betyderockså att vi till en viss del minskar behovet av att varamed och finansiera på dessa områden. Det betyder attden kapitaliseringseffekt som skulle bli stor i vissadelar av landet blir något uppskjuten. Den blir ocksånågot jämnare fördelad.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Hänvisning av ärenden till utskott och be-slut om förkortad motionstidFöredrogs och hänvisadesProposition 1994/95:97 Ändring i lagen (1971:176)om vissa internationella sanktionertill utrikesutskottetRegeringen hade föreslagit att skullebesluta att motionstiden för denna proposition förkor-tades till sju dagar.Kammaren beslöt att förkorta motionstiden till attutgå onsdagen den 30 november.Motioner1994/95:Fi1 - Fi24 till finansutskottet1994/95:Jo6 - Jo11 till jordbruksutskottet6 § BordläggningAnmäldes och bordladesMotionermed anledning av prop. 1994/95:50 Nya kapitaltäck-ningsregler m.m.1994/95:N8 av m.fl. (s)med anledning av prop. 1994/95:52 Beskattningen vidgränsöverskridande omstruktureringar inom EG, m.m1994/95:Sk33 av m.fl. (m)med anledning av prop. 1994/95:78 Ett Sverigehus iS:t Petersburg1994/95:Fi25 av m.fl. (s)betänkanden1994/95:KU10 Vissa datalagsfrågor1994/95:KU13 Lagstiftningsprocessen m.m.1994/95:KU16 Ordensväsendet1994/95:KU20 Överklagande av Datainspektionensbeslut i vissa ärendenSkatteutskottets betänkanden1994/95:SkU2 Dubbelbeskattningsavtal med Frankri-ke avseende arv och gåva1994/95:SkU3 Dubbelbeskattningsavtal med Ameri-kas Förenta betänkanden1994/95:JuU1 Handläggning av ungdomsmål1994/95:JuU2 Ett effektivare brottmålsförfarande1994/95:JuU3 Teleavlyssning och teleövervakning1994/95:JuU4 Fortsatt giltighet av tvångs-medelslagLagutskottets betänkande 1994/95:LU1 Ändringar iaktiebolagslagens firmaregler m.m.Utrikesutskottets betänkande1994/95:UU6 Svenska åtgärder på nedrustningsområ-detSocialutskottets betänkanden1994/95:SoU6 Folkhälsofrågor1994/95:SoU11 Detaljhandel med receptfria läkeme-del m.m.Kulturutskottets betänkanden1994/95:KrU3 Kulturmiljöfrågor1994/95:KrU4 Allmänna kulturfrågorUtbildningsutskottets betänkanden1994/95:UbU1 Tillsyn av skolan1994/95:UbU2 Vissa skolfrågor1994/95:UbU3 Vissa högskolefrågorTrafikutskottets betänkande1994/95:TU1 Slutligt godkännande av m.m.Jordbruksutskottets betänkande1994/95:JoU8 betänkande1994/95:NU4 Införlivande av vissa direktiv om en-skilda näringsidkare enligt , m.m.Arbetsmarknadsutskottets betänkande1994/95:AU2 Arbetstid m.m.Bostadsutskottets betänkanden1994/95:BoU1 Vissa fastighetsrättsliga frågor1994/95:BoU2 Plan- och byggfrågor1994/95:BoU3 Vissa frågor om naturresurslagen1994/95:BoU4 Vattenrätt7 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 23 november1994/95:30 av () till kommunika-tionsministern om Estoniakatastrofen1994/95:31 av () till statsrådetLeif om åtgärder mot människosmugglingden 24 november1994/95:32 av () till statsrådetPierre om Kenya1994/95:33 av () till statsministern omvälfärdssystemetInterpellationerna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll . 8 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 23 november1994/95:160 av () till civilminis-tern om Tipsbingo1994/95:161 av () till arbetsmark-nadsministern om uppsägning av kommunal- ochlandstingsanställdaden 24 november1994/95:162 av () till statsrådetPierre om Rwanda1994/95:163 av () till statsrå-det om indirekt tobaksreklam1994/95:164 av () till kommunika-tionsministern om Posten och formerna för adresser1994/95:165 av () till utbild-ningsministern om professurer vid de mindre ochmedelstora högskolornaden 25 november1994/95:166 av () till statsrådetPierre om biståndet till Gaza1994/95:167 av () till finansministernom tullpersonalen1994/95:168 av () till jordbruks-ministern om naturreproducerad lax1994/95:169 av () till finansministernom den kommunala ekonomin1994/95:170 av () till arbetsmark-nadsministern om nya arbetstillfällen1994/95:171 av () till miljö-ministern om reningen av Dalälven1994/95:172 av () till finans-ministern om tullpersonalen1994/95:173 av () till statsrådetLeif om avvisning av barn1994/95:174 av () till statsrådetJörgen om avdragsrätt för bostadsrättsin-nehavare1994/95:175 av () till statsrådetLeif om de irakiska feilikurderna1994/95:176 av () till statsrådetMona om ridsporten och momsen1994/95:177 av () till statsrådet om EU:s energipolitikFrågorna redovisas i bilaga som fogas till riksda-gens snabbprotokoll . 9 § Kammaren åtskildes kl. 10.46.Förhandlingarna leddes av talmannen.