prot · GH09117 · 1994-06-03 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:117Fredagen den 3 juniKl. 9.001 § Meddelande om svar på interpellationTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellation 1993/94:148Till riksdagenBeträffande intepellation 1993/94:148 av Gustafvon , ''Handläggning avfamiljerättsärenden'', får jag meddela att jag intekunnat besvara denna inom föreskrivna fyraveckor.Skälet härtill är att en debattdag som passar bådeinterpellanten och mig inte stått att finna underdenna tidsperiod.Stockholm den 2 juni 1994Reidunn Laurén2 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 3 juniUbU12 Utbildning och forskningMom. 1 (användningen av löntagarfondsmedlen)1. utskottet2. 1 (s)Votering:166 för utskottet131 för res. 152 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:72 m, 27 fp, 27 c, 24 kds, 15 nyd, 1 -För res. 1:120 s, 1 nyd, 8 v, 2 -Frånvarande:18 s, 8 m, 6 fp, 4 c, 2 kds, 7 nyd, 6 v, 1 -Mom. 2 (stiftelse för särskild kompetensutveckling)1. utskottet2. 2 (s)3. men. i motsvarande del (v)Förberedande votering:123 för res. 211 för men.164 avstod51 frånvarandeKammaren biträdde res. 2.Huvudvotering:168 för utskottet132 för res. 249 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:72 m, 27 fp, 27 c, 24 kds, 17 nyd, 1 -För res. 2:121 s, 9 v, 2 -Frånvarande:17 s, 8 m, 6 fp, 4 c, 2 kds, 6 nyd, 5 v, 1 -Mom. 3 (profilforskning vid mindre och medelstorahögskolor, m.m.)1. utskottet2. 3 (s)3. men. i motsvarande del (v)Men. ställdes mot res. som biträddes medacklamation.Huvudvotering:165 för utskottet133 för res. 33 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:72 m, 27 fp, 27 c, 22 kds, 16 nyd, 1 -För res. 3:121 s, 10 v, 2 -Avstod:2 kds, 1 nydFrånvarande:17 s, 8 m, 6 fp, 4 c, 2 kds, 6 nyd, 4 v, 1 -Mom. 4 (högskole- och utbildningspolitiken)1. utskottet2. 4 (nyd)3. men. i motsvarande del (v)Förberedande votering:23 för res. 411 för men.263 avstod52 frånvarandeKammaren biträdde res. 4.Huvudvotering:282 för utskottet18 för res. 449 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:121 s, 71 m, 27 fp, 27 c, 24 kds, 9 v, 3 -För res. 4:17 nyd, 1 vFrånvarande:17 s, 9 m, 6 fp, 4 c, 2 kds, 6 nyd, 4 v, 1 -Mom. 8 (Risk- och beredskapscentrum i )1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:278 för utskottet10 för men.12 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:116 s, 70 m, 26 fp, 26 c, 23 kds, 15 nyd, 2 -För men. :9 v, 1 -Avstod:4 s, 2 m, 1 fp, 1 c, 1 kds, 2 nyd, 1 vFrånvarande:18 s, 8 m, 6 fp, 4 c, 2 kds, 6 nyd, 4 v, 1 -(nyd) anmälde att han avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja.Mom. 11 (bemyndigande att vidtaförberedelseåtgärder för etablering av en nyuniversitetsstruktur i )1. utskottet2. 6 (s)Votering:164 för utskottet131 för res. 66 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:2 s, 69 m, 25 fp, 26 c, 24 kds, 17 nyd, 1 -För res. 6:119 s, 10 v, 2 -Avstod:3 m, 2 fp, 1 cFrånvarande:17 s, 8 m, 6 fp, 4 c, 2 kds, 6 nyd, 4 v, 1 -() anmälde att han avsett attrösta nej men markerats ha röstat ja.Jerry () anmälde att han avsett att röstaja men markerats ha avstått från att rösta.Mom. 16 (samlokalisering av konstnärligahögskolor i )1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:260 för utskottet21 för men.17 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:90 s, 72 m, 27 fp, 27 c, 24 kds, 17 nyd, 3 -För men. :11 s, 10 vAvstod:17 sFrånvarande:20 s, 8 m, 6 fp, 4 c, 2 kds, 6 nyd, 4 v, 1 -Mom. 27 (universitetens resp. de mindre ochmedelstora högskolornas roller när det gällergrundläggande högskoleutbildning)1. utskottet2. 16 (s)Votering:166 för utskottet133 för res. 162 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:72 m, 26 fp, 27 c, 23 kds, 17 nyd, 1 -För res. 16:121 s, 10 v, 2 -Avstod:1 fp, 1 kdsFrånvarande:17 s, 8 m, 6 fp, 4 c, 2 kds, 6 nyd, 4 v, 1 -Mom. 29 (nationellt kunskaps- och kompetenslyft)1. utskottet2. 17 (s)Votering:168 för utskottet130 för res. 1751 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:72 m, 27 fp, 27 c, 24 kds, 17 nyd, 1 -För res. 17:119 s, 9 v, 2 -Frånvarande:19 s, 8 m, 6 fp, 4 c, 2 kds, 6 nyd, 5 v, 1 -Mom. 30 (utbyggnad av den eftergymnasialautbildningen i övrigt samt en ny struktur förkvalificerad yrkesutbildning)1. utskottet2. 18 (s)3. men. i motsvarande del (v)Förberedande votering:127 för res. 1812 för men.162 avstod48 frånvarandeKammaren biträdde res. 18.Huvudvotering:168 för utskottet133 för res. 1848 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:72 m, 27 fp, 27 c, 24 kds, 17 nyd, 1 -För res. 18:121 s, 10 v, 2 -Frånvarande:17 s, 8 m, 6 fp, 4 c, 2 kds, 6 nyd, 4 v, 1 -Mom. 32 (regionala kunskaps- ochkompetenscentra)1. utskottet2. 19 (s)Votering:168 för utskottet133 för res. 1948 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:72 m, 27 fp, 27 c, 24 kds, 17 nyd, 1 -För res. 19:121 s, 10 v, 2 -Frånvarande:17 s, 8 m, 6 fp, 4 c, 2 kds, 6 nyd, 4 v, 1 -Mom. 34 (förslag)1. utskottet2. 21 (nyd)Votering:279 för utskottet22 för res. 2148 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:120 s, 71 m, 27 fp, 27 c, 24 kds, 7 v, 3 -För res. 21:1 s, 1 m, 17 nyd, 3 vFrånvarande:17 s, 8 m, 6 fp, 4 c, 2 kds, 6 nyd, 4 v, 1 -() anmälde att han avsett att rösta jamen markerats ha röstat nej.Mom. 35 (principerna för utformningen avkvalitetsdelen i resurstilldelningssystemet förgrundläggande högskoleutbildning)1. utskottet2. 22 (s)Votering:167 för utskottet133 för res. 221 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:72 m, 27 fp, 27 c, 23 kds, 17 nyd, 1 -För res. 22:121 s, 10 v, 2 -Avstod:1 kdsFrånvarande:17 s, 8 m, 6 fp, 4 c, 2 kds, 6 nyd, 4 v, 1 -Mom. 41 (forskningsråden)1. utskottet2. (v)Votering:286 för utskottet11 för men.52 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:120 s, 72 m, 26 fp, 26 c, 23 kds, 17 nyd, 2 -För men. :10 v, 1 -Frånvarande:18 s, 8 m, 7 fp, 5 c, 3 kds, 6 nyd, 4 v, 1 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.UbU13 VårdhögskolornaKammaren biföll utskottets hemställan.Meddelande om samlad voteringTalmannen meddelade att jordbruksutskottetsbetänkanden JoU28, JoU30, JoU31 och JoU32,betänkanden KU47 ochKU48, socialutskottets betänkanden SoU24,SoU26, SoU32 och SoU33 samt kulturutskottetsbetänkande KrU35 skulle avgöras i ettsammanhang efter avslutad debatt.3 § Strandskydd m.m.Föredrogsjordbruksutskottets betänkande1993/94:JoU28 Strandskydd m.m. (prop.1993/94:125 delvis).Anf. 1 ():Fru talman! Dagens betänkande om strandskydd,som av vissa uppfattas som en förstärkning avstrandskyddet, innebär i realiteten egentligeningenting. Den förändring som föreslås, dvs. attskyddet skall utvidgas till att omfatta ävenlivsvillkoren för växter och djur, medför i praktikeningenting.Vad vi måste göra för att få den här frågan i någotslags historisk belysning är att försöka se i vilkenriktning förändringarna har gått under senare tid.Det är en fråga som sedan ett antal decennier hardiskuterats politiskt. Det finns grundläggandeskillnader mellan hur man betraktar gemensamegendom, gemensamma tillgångar och möjlighetenför alla att ta del av det som naturen bjuder. Det ärden ena sidan av saken.Den andra är synen på äganderätten. Ny demokratiger uttryck för sin mening i ett särskilt yttrande.Äganderätten är här inte bara en fråga om attkunna hävda det som redan ägs, utan det finnsockså en föreställning om att äganderätt innebärmöjlighet att tillskansa sig gemensam tillgång medpenningens makt och efter det avskärma andra frånatt kunna ta del av den.Denna grundläggande föreställning om hur vi skallse på vårt gemensamma arv måste naturligtvis slåigenom i den här frågan. Jag menar att denutvidgning som propositionen formellt innebär inteär någonting annat än kosmetika.Det är alltså ingen ny fråga att starkamarkägarintressen försöker försvagastrandskyddet. I propositionen finns ett förslag omen differentiering som jag mot bakgrund av det jaghar sagt inte tycker om. I det stycket har jag sammauppfattning som socialdemokraterna.Vi kan också se i vilken utsträckning olikakommuner har tolkat bestämmelsernaoch hur man har agerat. För en liten tid sedan hadejag tillfälle att åka båt ut till . På farledendit ut är det utomordentligt tydligt hurägarintressena har kunnat förändralandskapsbilden.På norra sidan är det bebyggt ända ned tillstranden. På södra sidan -- kommun -- harman av någon anledning lyckats att hävdagemensamma intressen. Det kan ha politiska ellerandra förklaringar, men vi kan här se en myckettydligt skillnad på nära håll.Det är naturligtvis i attraktiva områden med närhettill som denna skillnad kommer tilluttryck. har långa stränder. Delar vi uppdem räcker det till en bit var -- det är jag övertygadom. Det är inte det som det handlar om. Dethandlar om synen på våra gemensamma tillgångaroch på vilka som skall ha rätt att hävda tillgångentill dem.Vi behöver alltså ett nytt regelverk på området. Vivill från sida yrka avslag påpropositionen. Vi menar att regeringen böråterkomma med en förstärkning av strandskyddetoch inte, som , en nullitet.Fru talman! Jag yrkar bifall till min meningsyttring.När det gäller mom. 3 har jag samma mening somSocialdemokraterna.Anf. 2 ():Fru talman! Strandskyddet är synnerligen viktigtför naturskyddet i vårt land.Gränsområdet mellan land och vatten har alltidfascinerat människan. Därför tillkom regler omstrandskydd i början av 1950-talet.Bestämmelserna syftade till att bevara stränderobebyggda för det rörliga friluftslivets skull.Gränsområdet mellan land och vatten omfattarockså speciella och värdefulla miljöer för djur ochväxter. Förståelsen för detta har vuxit fram mycketsenare, och lagstiftaren har inte angivit behovet avskydd för olika biotoper som ett av skälen förstrandskyddsreglerna.Jag har både och tidigare motionerat om attstrandskyddet skulle utvidgas till gagn för denbiologiska mångfalden. För mig känns det därförmycket tillfredsställande att regeringen i den nuaktuella propositionen just föreslår att skyddetutvidgas till att även omfatta livsvillkoren för växteroch djur. Min motion blir således helt och hållettillgodosedd.Det gläder mig att utskottet i sak är enigt om dennautvidgning. Däremot förstår jag inte attsocialdemokraterna i utskottet reserverade sig föratt vänta med att ändra lagen tills hela miljöbalkenblir klar. Det pågående arbetet med att samla ettflertal viktiga miljölagar till en miljöbalk får absolutinte förlama våra möjligheter att stegvis förbättrabestämmelserna. Den kommande valkampanjenfår heller inte försena arbetet med viktigasakfrågor.I detta ärende behandlar vi också frågan om ettdifferentierat strandskydd. Regeringen har ipropositionen redovisat sin bedömning av hur endifferentierad tillämpning av bestämmelserna omstrandskyddsdispens skall kunna ge ett merflexibelt strandskydd i glest befolkade områden avlandet. Dispenser bör ges restriktivt avnaturskyddsskäl. Emellertid bör gällandeföreskrifter kunna tillämpas med hänsyn tagen tilllokala förhållanden. Detta är rimligt, och vi somtillhör utskottets majoritet har därför ställt ossbakom regeringens förslag.Fru talman! Med detta vill jag yrka bifall tilljordbruksutskottets hemställan.Anf. 3 ():Fru talman! I ett halvt sekel, runt räknat, har vi haftett strandskydd i vårt land till förmån för rörligtfriluftsliv och allemansrätt. I motsvarande mån haräganderätten inskränkts, då lagen efter 1974förbjudit bebyggelse och anläggningar närmarevatten än 100 meter.Jag minns hur het och segdragen diskussionen vari min egen hemkommun då översiktsplanen förstagången skulle antas. I en glesbygd med rik tillgångpå mark, vacker natur och med mer är 200 sjöar varoch är kommunen till ytan länets tredje störstakommun i . Men det bor bara nioinvånare per kvadratkilometer.Vi har frikostigt kunnat dela med oss av dennanatur till svenska och utländska turister. de stockholmare som har sommarhus hos oss.Vi har emellertid belagts med ett utökatstrandskydd på på ansenligasträckkilometer kring våra tre största sjöar, dvs.utöver vad lagen föreskriver.Självfallet slår vi vakt om vår generösa och vackranatur. Men faktum är att vi inte behöver så rigorösarestriktioner. Vi är kapabla att med lokal kunskap,kännedom och hänsyn hantera bygglovsärenden påett mer flexibelt sätt än vad som varitmöjligt.Det rikstäckande skyddet kunde mycket väl skegenom ett statligt strandnaturskydd, som föreslås imotion Jo622, som kommunen bevakardet rörliga friluftslivets intressen. Vi välkomnardärför den ändring av lagstiftningen somregeringen föreslagit som ett steg på vägen dit.Generella förbud innebär alltid en stelbenttillämpning som inte tar hänsyn till vårt långa landsvariationer. kommuner har redan tidigarefått ta över en hel del ansvar på miljöområdet. Dennu föreslagna förändringen ligger helt i linje meddetta tänkande.Våra kommuner är också mogna att ta på sig dettavidgade ansvar. Många års erfarenhet avskyddsbestämmelserna visar på att instrumentetgenerellt förbud varit alltför trubbigt. Man kandessutom förutse att de förändringar som nuföreslås också kommer att innebära en möjlighettill positiv utveckling för samhällen som hamnat istagnation.Möjligheter för människor att slå sig ned inatursköna områden innebär också ett bevarandeav öppna landskap och en levande landsbygd.Differentierade strandskyddsbestämmelser ochkommunala översiktsplaner öppnar för mångfaldför såväl människor som natur.Mot bakgrund av det sagda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan.Fru talman! Jag vill dessutom passa på atttacka alla riksdagskolleger för samarbete, samvaro,tankeutbyten och åsiktsbrytningar i olika utskottunder mina år i riksdag. 4 i (kds):Fru talman! I går diskuterade vi här i kammaren endel av det som föreslog i sittarbete. Då handlade det om lagstiftning omgenetiskt modifierade organismer. diskuterarvi en annan del, nämligen strandskyddet. Det fannsockså med i arbete. Det vidiskuterar är en förstärkning av strandskyddet.Också i detta fall ligger regeringens förslag nära detsom kom fram till. Även härråder det egentligen samstämmighet mellanpartierna. Det är mer av formskäl, som jaguppfattar det, som Socialdemokraterna villbehandla frågan i ett samlat sammanhang.Utvidgningen av strandskyddsbestämmelserna tillatt förutom friluftsintresset också omfatta skydd förden biologiska mångfalden är en förstärkning.Stränder kan hysa mycket stora biologiska värden,men vara ointressanta ur friluftssynpunkt. Riskernaför en exploatering av dessa stränder undanröjs ioch med förändringen av strandskyddsinstitutet.Vad sedan gäller frågan om differentieratstrandskydd kan det finnas anledning att habetänkligheter. Det framgår också av den kds-motion som finns i ärendet. Utskottet har dock i sittbetänkande redovisat att differentieringen i sigändå innebär att strandskyddet ocksåfortsättningsvis bildlikt talat har både hängslen ochlivrem.Det sägs också att kommer att haen kontrollstation . Skulle det visa sig attdifferentieringen skulle innebära ett reellt hot motett effektivt strandskydd kan man återkomma ochkorrigera det hela. Regeringen förutsättsuppmärksamma kds-motionens frågeställningar. Vikommer givetvis från sida attbevaka att så verkligen sker.Det faktum att de naturliga förutsättningarna ochbefolkningstätheten varierar så starkt i landet göratt en differentiering av strandskyddet för vissaregioner måste anses rimlig. Den nu föreslagnavägen med en differentierad tillämpning avstrandskyddsinstitutet i områden angivna ikommunernas översiktsplaner innebär attstrandskyddsärenden i varje enskilt fall prövas ochatt det därför blir möjligt att följa utvecklingen.Genom att områden där en differentieradtillämpning skall anges i översiktsplanen säkrasockså en bred och offentlig prövning. Detta gör har fortsatt kontroll också i de områden somomfattas av denna differentiering.Med detta vill jag yrka bifall till utskottetshemställan.Anf. 5 (nyd):Fru talman! Det betänkande om strandskyddet somvi behandlar är ett mycket intressant beläggför hur man arbetar i denna kammare.I syfte att trygga förutsättningarna för allmänhetensfriluftsliv och bevara goda livsvillkor för växter ochdjur föreslås därför att strandskydd skall råda vidhav, insjöar och vattendrag. Det står i betänkandet.Det enda som gått framåt i den här frågan -- omman tänker på att det är en borgerlig regering -- äratt det har blivit undantag från bestämmelserna iglesbygd.Naturligtvis skall man ha omdöme när man gertillstånd för bebyggelse vid sjöar och vattendrag.Det är en självklarhet. Men att en borgerligregering, och då i synnerhet en med ett starktmoderat inflytande, inte får till någonting starkareän det här är minst sagt en skandal. Om det är någrasom har talat om äganderätten och betonat att denär viktig så är det . Vi hade väntat ossmycket mer i den här frågan.Vi har 300 mils kust och 90 000 sjöar. Det bordefinnas utrymme för både rekreationsområden ochett strandnära boende.I dag finns det för liten tillgång på sådan mark. Detär många som vill bo på ett sådant sätt men inte harråd till det. Då blir det ett privilegium för dem somhar mycket pengar. Är det vettigt? Det är det juinte, när vi har så mycket mark vid sjöar ochvattendrag.Man kan också tycka att vi kunde ha väntat på Plan-och byggutredningens förslag så att vi hade fått meddet också. Detta är ju stick i stäv mot vad ni annarsbrukar säga här i kammaren, nämligen att vi alltidskall vänta på utredningar innan vi fattar beslut.Det får vi alltid höra när vi är före vår tid. Men nuvar det tydligen inte så viktigt att vänta på detta.Vi har inte reserverat oss i den här frågan. Detberor på tekniska skäl. Om vi hade gjort det hadedet inneburit en majoritetsskrivning för densocialdemokratiska modellen, och den är ju helt åtandra hållet. Den kunde vi inte stödja.Jan Jennehag var inne på att markägare har roffatåt sig av allmänhetens tillgångar. Jag tycker att detär ett mycket gammalmodigt sätt att se detta. Ärhan kvar eller vad är detta?Sedan säger han också att marken i det här landeträcker till var och en. Är det inte litet grand avavundsjuka som kommer fram här?Jag tycker att vi skall stödja dem som vill bo på etttrevligt sätt. Alla inser väl att det finns mångaställen där man över huvud taget inte kommer nertill sjön och kan idka något friluftsliv eller någonsådan aktivitet. Där skulle man mycket väl kunnabygga. Om kommunerna bara har sunt förnuft attväga dessa saker mot varandra skulle det kunna bliett mycket trevligt kombinerat förhållande mellanfriluftsliv och boende.Anf. 6 () replik:Fru talman! uttrycker här enbesvikelse över den borgerliga regeringen. Hansäger att det enda som är framåt är regler om att gedispens.Här utvidgas grunden för strandskyddet till att tahänsyn till den biologiska mångfalden. Jag måste dåfråga om det verkligen är så att haninte uppfattar det som ett steg framåt. Det endasom var framåt var ju dispensreglerna. Det måsteväl ändå vara ett steg framåt att vi tar en ökadhänsyn till den biologiska mångfalden.Har inte tagit del av det arbete sombedrivs internationellt? Vi hade en miljökonferensi . Det är exakt nu i börjanav juni. Där öppnades en konvention om biologiskmångfald. riksdag har sedermeraratificerat denna konvention om biologiskmångfald. Detta är en naturlig följd av det arbetet.Det är väl att steg framåt?An. 7 (nyd) replik:Fru talman! Att dra in detta ser vi mer som ettbesvär att komma förbi reglerna att få bygga vidsjöar och vattendrag. Man utestänger väl inteväxter och djur, i synnerhet inte djur, för att manbygger i närheten av sjön. De kan väl vara därändå. Jag kan förstå att det finns vissa synpunkterpå växterna. Om man anlägger gräsmattor i ställetför våtmarker nära sjön blir det en viss förändring.Men vi har dock en oerhörd mängd av denna mark.Det är ju inte frågan om att bebygga all mark. Detär frågan om att bebygga en liten del där folk villbo.Anf. 8 () replik:Fru talman! Jag kan konstatera att inte riktigt har satt sig in i frågorna ombiologisk mångfald. Det är inte frågan om att växteroch djur skall kunna gå förbi på en strandtomt.Om man bebygger vissa typer av stränder förändrarman biotopen högst avsevärt. Vi behöver bevaravissa stränder för att den naturliga biotopen skallbevaras. Gränsområdet mellan land och vattenomfattar väldigt speciella naturförhållanden. Deförändras om man bebygger stränderna. För attbevara biologisk mångfald är det nödvändigt att vihar det som ett kriterium i strandskyddet.Anf. 9 (nyd) replik:Fru talman! Detta med biologisk mångfald ärviktigt. Men säger också att detgäller vissa stränder. Det är precis vad jag ocksåsäger. Vissa stränder skall naturligtvis bevaras. Vipratar om marginella bitar av dessa stränder. Därskall det inte vara så svårt att få bygga om detöverensstämmer med de krav som finns. Vi harkanske litet olika uppfattning om vadbegränsningen av biologisk mångfald innebär. Detär nog där vi skiljer oss litet grand.Anf. 10 () replik:Fru talman! kallar mina åsikter förgammalmodiga. Med en sådan argumentering nårman inget annat än att möjligen väcka ilska hos denman debatterar med. Det är ingen analys avåsikterna. Det är inget förslag till något annat.Vi har haft strandskyddet . Jag villförstärka och utvidga strandskyddet. Det kallarMax Montalvo gammalmodigt. Rikas möjligheteratt med hjälp av sitt kapital kunna få förmåner somandra inte har möjligheter att få kallar MaxMontalvo för avundsjuka. Jag vill kalla det för ensträvan efter någorlunda rättvisa.Anf. 11 (nyd) replik:Fru talman! Jag vill inte framkalla ilska. Jag villebara belysa att den här formen av ideologiskttänkande är gammalmodig. Jag vill ha fram en merrättvis möjlighet. Det skall inte vara så att manmåste ha privilegiet att ha dessa stora pengar för attkunna få en sådan fastighet. Jag tror att detta skullekunna vara ett mycket trevligt rättvisekrav att förafram. Det är många som är avundsjuka på dem somhar strandfastigheter. Det skulle man kunnaavhjälpa genom lindrigare regler i stället förtvärtom.Anf. 12 () replik:Fru talman! Om vi ser på den här frågan historisktoch om vi tittar på vad som har hänt internationelltoch vad som har hänt inom attraktiva områden iSverige är det ingen tvekan om att vi även iframtiden får se en ökad konkurrens om attraktivaområden.I har stränder bebyggts trots strandskyddet.Kommuner har behandlat den här frågan olika.Särskilt i kommer efterfrågan ochbebyggelsetryck på stränder att öka i framtiden.Det är detta som vi måste värja oss emot. Här finnsdet ingen annan väg att gå än generella regler. Vivet inte i vilken utsträckning områden sominte är särskilt attraktiva nu kommer att vara det iframtiden.Här handlar det inte om att ge folk ökademöjligheter att bo naturnära och trevligt. Här är detfrågan om på vilken sida man ställer sig -- den därman med penningen kan tillskansa sig dessaområden eller den där man aldrig kommer att fåmöjligheter till det. Mot detta måste vi ställabehovet av gemensam tillgång till dessa områdenoch behovet av skydd för växt- och djurliv. Det ärden skillnaden vi aldrig kommer ifrån. Om manskall försöka att analysera den med hjälp avbegrepp som gammalmodighet och avundsjukakommer vi inte heller längre i den diskussionen.Anf. 13 (nyd) replik:Fru talman! Vi tror, som jag sade, ,inte på sådana här generella regler, utan vi vill attkommunerna skall ta sitt verkliga ansvar. Om detblir fel, är det fel på dem som bestämmer ikommunerna.Jag är inte alls med på att man skall bygga överallt,utan jag menar att det skall göras en mycket braavvägning, så att det blir trivsamt för allamänniskor i samhället, och jag tror att vi är heltöverens om det.