prot · GH09111 · 1994-05-26 00:00:00 — Jag tror att få politikerskulle vilja, eller ens kunna, genomföra enavreglering som under en övergångsfas skullebedömas leda till högre priser.Jag förstår därför inte oppositionen. Omelmarknaden skall kunna avregleras underöverskådlig tid måste det ske innan en ökadefterfrågan och andra faktorer har ''ätit upp'' denöverkapacitet som fortfarande kanske trots alltfinns i den svenska kraftindustrin.Det svenska elsystemet har ett hundratalproducenter och 270 distributörer. Man får ettintryck av att producentsidan, kraftindustrin, ärrelativt kostnadseffektiv, medan det är lågeffektivitet inom distributionen. Mångadistributionsföretag är små. harman kunnat notera att antalet kunder perdistributionsföretag har minskat. En stor del av depotientiella vinsterna vid en avreglering finnssnarare inom distributionen än inom produktionen.Därför tror jag att mycket talar för att antaletdistributionsföretag kommer att minska, samtidigtsom företagen blir större. Då får vi också sannolikten större utjämning av priserna mellan glesbygdoch tätort -- på det sätt som haråstadkommit i län.Socialdemokraterna hävdar att det är en ideologisksträvan att avreglera elmarknaden. I så måtto kanjag hålla med. Vi är nämligen fast övertygade omatt avreglerade marknader fungerar effektivare änreglerade. Så enkelt är det.Socialdemokraterna hävdar att man inom EU gårmycket långsammare fram än som sker i Sverige.Men rörelseriktningen är given. Det går mot enavreglering.Socialdemokraterna hävdar att energi- ochmiljöfrågorna inte berörs särskilt mycket ipropositionen. Det är fel. Konsekvenserna harutretts mycket ingående av forskningsgruppen förmiljöstrategiska studier vid FOA. Man säger att enfaktor i positiv riktning för miljön är just attkundernas inflytande på en avreglerad marknadkommer att öka. Därmed får kunderna möjligheteratt påverka i riktning mot en betydligtmiljövänligare situation.I alla avseenden blir vi mera flexibla på en störremarknad än om vi låser oss till . Vi blir ävenmindre sårbara. På det sättet frigör man sig ocksåfrån de nackdelar som det innebär att låsa sig tillSverige, där är en dominerande aktör vidsidan av Sydkraft.Inte minst i ser man fördelar däreffektbalansen emellanåt varit ansträngd. BalticCable är enligt min mening en garanti och entrygghet för kunder och förkonsumenterna i södra avreglering av elmarknaden leder nog också tillatt vi framöver investerar i mindre anläggningar,inte i större. Flexibiliteten kommer att öka.Kombinationen av en ökad marknadsrisk och ettökat beroende av kapitalmarknaden kommer attstyra investeringarna mot mindre anläggningar ochen mindre kapitalintensiv teknik.Jag är övertygad om, och det är nog ganska lätt attinse, att den framtida forskningen och den tekniskautvecklingen också kommer att påverkas av enavreglering. Vi har väl varit benägna att tänka istort när det gäller att ersätta kärnkraften. Menmycket talar för att vi möter ettnytänkande som i sin tur leder fram till att det ärbättre att koppla samman den svenska kärnkraftenmed ett säkerhetstänkande än med en årtalsexercis.Det ger oss möjligheter att mera tekniskt utvecklasmå kompletterande anläggningar allteftersom vibehöver nya tillskott av elproduktion.Herr talman! Det är värt att notera attSocialdemokraterna i ett särskilt yttrande i detbetänkande som vi diskuterade säger:''Utan ett sådant brott mot överenskommelsen'' --energiöverenskommelsen över blockgränserna --''hade vi varit beredda att söka nå fram till enuppgörelse över blockgränserna vad gäller förslagetom avreglering av elmarknaden. ''Därför är det en aning förvånande att ReynoldhFurustrand radar upp en massa problem inför denhär avregleringen. Om vi hade kunnat hålla fast vid1991 års energiöverenskommelse skulleSocialdemokraterna ha ställt sig bakom förslagetom en avreglering av elmarknaden.Det intressanta i den här situationen är att gemarknaden och aktörerna en klar signal omframtiden. Därför tror jag att det är rätt värdefulltom i synnerhet Socialdemokraterna ger enbetydligt klarare signal om framtiden än vadReynoldh Furustrand har gjort. Inget parti härmotsätter sig ju att vi ytterligare analyserar deproblem som skulle kunna uppstå när det gällerglesbygden. Inget parti åstundar en sämre situationför glesbygden jämfört med tätorterna.Jag tror att en avreglerad elmarknad, en annanstruktur på distributionsföretagen och en betydligtstörre effektivitet kommer att leda till lägre priserinte bara för tätorter utan också för glesbygd.Den som vi har varit överens omkommer, såvitt jag förstår, att tillsättas mycketsnabbt. Den kommer inte att driva i långbänksärskilt många av de frågor som ReynoldhFurustrand tar upp. är slutkommer den här kommissionen att ganska klart haanalyserat situationen för glesbygden.Kommissionen kommer också att kunna ge svar närdet gäller eventuella funderingar kringutlandsförbindelserna och elen och kring frågor avannat slag -- inte minst gäller det då investeringar inya anläggningar.Därför tycker jag att vi med en energikommissionoch ett gott samarbete skulle kunna ge marknadenen klar signal om att vi från den 1 januari 1995kommer att ha en avreglerad marknad som ävenSocialdemokraterna ställer upp på.Anf. 105 ()replik:Herr talman! Det är inte till stor nytta att jag ochPer-Richard Molén har någon större partipolitiskdebatt om huruvida vi inte ville ställa upp i deförberedande samtalen om den proposition somregeringen lade fram. Man skulle kunna säga att detvar något av att bjuda in med armbågen och att beoss ta repet med till galgbacken -- det var väl redanbestämt hur riktlinjerna för det här arbetet skullese ut.Vilket svar ger de oroligamänniskor som bor i hans egen bygd, ute pålandsorten, när de vill tillförsäkra sig tillgång tillenergi som är säker och som man får till låga priser?Kan garantera att de härmänniskorna, om vi har en avreglerad elmarknadmed starka privata aktörer, kommer att befinna sigi precis samma situation som den vi har? Detär den frågan som människor ställer sig, och de harrätt att få svar på den frågan, såg att regeringen höll på med att förbereda enprivatisering av hela denna marknad. Jag sadetidigare i mitt inlägg att vi inte är främmande för enavreglering, om avregleringen har till syfte att tjänakonsumenter, producenter och samhälle. Mensyftet är uppenbart något annat, Per-RichardMolén. Svara på den frågan! Det är den Per-RichardMoléns väljare ställer i hans bygd.Anf. 106 ()replik:Herr talman! Om jag var övertygad om att den häravregleringen skulle leda till högre elpriser, intebara i min egen valkrets utan i i övrigt,skulle jag naturligtvis vara betydligt mer tveksam.Nu vet jag och erfarenheten inte minst frånStorbritannien visar att man har uppnått en lång radeffekter som bidragit till att kundernas intresse påett bra sätt har tillgodosetts. Lika positivaerfarenheter har man fått från avregleringen avelmarknaden i Norge.Vi skall inte glömma bort att i samband med att vifattar beslutet om avreglering tillskapas en nymyndighet, nämligen nätmyndigheten, somkommer att ha till uppgift att se till attdistributionskostnaderna ligger på en rimlig nivå.Oberoende av om det blir en privatisering avVattenfall eller inte kommer nätmyndighetens ochstatens möjligheter att påverka elmarknaden attvara utomordentliga. Därför tycker jag attmajoriteten och även den socialdemokratiskaoppositionen med lugn förtröstan skulle kunna låtaden här marknaden börja arbeta från den 1 januari.Nätmyndigheten, skatteinstrumenten och en heldel andra saker finns fortfarande kvar. Med demhar vi möjligheter att tillgodose de olika intressensom kan uppstå om det skulle bli någon typ avimperfektion i övergången från den reglerademarknaden till den mer avreglerade. Jag tycker attdet finns all anledning för oss att se mycket positivtpå detta.Anf. 107 ()replik:Herr talman! Det råder något delade meningar omhuruvida alla odelat har fått fördelar av det som harhänt både i och i . Vi inäringsutskottet hade förmånen att besöka Norgeförra året och diskutera den avregleradeelmarknaden. Det är sannolikt för tidigt att redannu uttala sig i så positiva ordalag som Per-RichardMolén gör.Låt mig återge vad den norske ordföranden ienergi- och näringsutskottet sade som svar på dendirekta frågan: Har det blivit bättre förkonsumenterna? -- Man skall nog vara litet försiktignär man skall släppa ut de vackra burfåglarna. Deär mycket svåra att fånga in.Det vi noterar är att regeringen nu vill släppa dennavackra burfågel som faktiskt är, ettmycket vinstrikt statligt bolag, till den privatamarknaden. Det är ingen garanti för att vi somkonsumenter får billigare el eller att manproducerar elen effektivare. Det är verkligheten,kunde man inte ha lyft in och belyst dessafrågor i kommissionen? Blir det effektivare, blir detbilligare, blir det bättre för konsumenter,producenter och samhälle? Det är det ni har nekatoss att få med.Anf. 108 ()replik:Herr talman! Socialdemokraterna inbjöds underflera månader att följa och påverka framtagandetav den här propositionen. Men man deltog inte. tar man upp detta till en ny debatt.Vi har från majoritetens sida gåttSocialdemokraterna till mötes genom att tillsätta som i första hand får till uppgiftatt studera glesbygden och de speciella situationersom finns där. Sedan skall vi titta på alla de andradelarna.Jag tycker på något sätt att Socialdemokraterna harfått väldigt mycket av sina intressen tillgodosedda,trots att de surade och inte deltog iförberedelsearbetet. På det sättet skulle vi kunnaslippa mycket av sura miner i en sådan härsituation.Anf. 109 ():Herr talman! I samband med propositionen lästejag mycket noga igenom hur experter såg påavregleringen. SNS har gjort en sammanställningdär svenska experter på området har gått igenomde internationella elmarknaderna. Jag talade omdet i mitt anförande. Man beskriver -- jag tycker attdetta måste understrykas -- det svenska systemetsom det troligen bästa i världen. Det är detbilligaste för kunder och konsumenter, det mesteffektiva, det säkraste, det mest jämlika. Det äralltså det som och regeringenvill lämna.Jag kan förstå om man vill lämna ett system som ärineffektivt, kostsamt och osäkert, om man gör detför någonting som man vet är bättre. Men här är detdessutom så att man inte vet om en avregleradmarknad blir bättre. Man vet väldigt litet om enavreglerad marknad. Det finns inga erfarenhetermer , och det tog upp, attVästeuropa har utvecklats ekonomiskt bättre änÖsteuropa . Det håller jagmed om. Så är det. Men jag har litet svårt att se dendirekta kopplingen till avregleringen av svenskelmarknad.Faktiskt är det på den nivån somavregleringsförespråkare i ocksåresonerar. De gissar att detta är bra, men de vetinte. Erfarenheterna från finns inte,erfarenheterna från finns inte heller, dvs.avregleringen har inte stabiliserat sig så att man kandra några slutsatser.Vi kan se litet grand av de effekter somförväntningarna på en avreglering har lett till iSverige. Vi har fått en ökad koncentration påproducentsidan. Stora producenter har köpt uppmindre producenter, och vi har fått enoligopolliknande situation. Marknaden dominerasav ett fåtal mycket starka aktörer, och jagförutsäger att koncentrationen kommer attfortsätta. Aktörerna gör sitt för att upphävakonkurrens.Per-Richard Molén förutspådde samma utvecklingpå distributionssidan, alltså en ökad koncentrationför att motverka konkurrensen. Jag frågar: Är intePer-Richard Molén och regeringen oroliga för att gesig ut på de här okända vattnen och lämnanågonting som är garanterat bra?Anf. 110 ():Herr talman! Om inte hadegett sig ut och seglat åt väster på okända vattenhade vi kanske inte upptäckt heller.Ibland måste man ge sig ut på litet mer okändavatten för att på något sätt upptäcka fördelarnamed vad det kan erbjuda.Den internationella elmarknaden tyder på att enavreglering har sina fördelar. Jag ser fram emot ensituation där nackdelen med två tre storakraftproducenter som aktörer i på någotsätt kan vägas emot en bättre sammanvävning avden nordiska elmarknaden, så att vi kan tillföra ossfördelarna som den norska elmarknaden kanerbjuda, fördelarna med den finska elmarknadenoch vice versa. På det sättet får vi möjligheter att ibetydligt lugnare takt komplettera vårelproduktion än vi kanske skulle göra om vi var heltisolerade med ett bibehållet system.Distributionen kommer att förbilligas. Det framgårklart av regeringens proposition. Många av dekommunala distributionsföretagen på elsidan harfinansierat en del av vanlig ordinarie kommunalverksamhet. När energiplaneringen drogs i gång förnågra år sedan såg man hur sysselsättningen ökadei distributionsföretag. Här kommer mycket attskäras bort. Distributionen kommer att förbilligas.Mycket av det kommer nätmyndigheterna att bidratill. Det gör att vi kan gå en avreglering till mötesmed gott humör, till de enskilda konsumenternasstora förnöjelse i form av säkrare elförsörjning ochlägre priser.Anf. 111 ():Herr talman! Jag har absolut ingenting emotupptäckarglädjen. Men jag tycker inte att vi skalllåta den svenska elmarknaden och elförsörjningenstyras av eller regeringensupptäckarglädje.Jag vill påpeka för att Columbusseglade ut för att komma till , inte Amerika.Visserligen upptäckte han , men det visarhur vanskligt det kan vara. Det skall man ha somledstjärna om man skall avreglera elmarknaden.När det gäller upptäckarglädjen är inte Per-RichardMolén riktigt konsekvent heller. Jag kan inte tänkamig hans repliker nu in den föregående debatten,som handlade om avveckling av kärnkraften. Därskall man vara väldigt försiktig och rädd om detman har, även om det är farligt och även om maninte är så bra på att leverera varan.Jag tycker att detta tyder på behovet av ettregeringsskifte -- nya personer vid rodret.Anf. 112 ():Herr talman! Jag skulle med mycket stort nöje tamed mig i båten och fara ut påokända farvatten. Om vi sedan upptäcker Indieneller spelar ingen roll, men jag tror att viskulle ha väldigt stort nöje av resan. Vi skulle ävenkunna se de fördelar som det innebär att upptäckanågonting nytt i stället för att skärma av sig genomatt stanna i ett enda litet land.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 10 §. )7 § Normgivningsfrågor pådataskyddsområdet, m.m.Föredrogskonstitutionsutskottets betänkande1993/94:KU36 Normgivningsfrågor pådataskyddsområdet, m.m. (prop. 1993/94:116).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 10 §. )8 § Oförutsedda utgifter för budgetåret1994/95Föredrogsfinansutskottets betänkande1993/94:FiU23 Oförutsedda utgifter för budgetåret1994/95 (prop. 1993/94:100 delvis).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 10 §. )9 § Den avgiftsfinansierade radio- och betänkande1993/94:KrU29 Den avgiftsfinansierade radio- ochTV-verksamheten (prop. 1993/94:100 delvis).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 10 §. )10 § Uppskov med behandlingen av vissaärendenFöredrogskulturutskottets betänkande1993/94:KrU33 Uppskov med behandlingen avvissa ärenden.Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutNU17 EnergipolitikMom. 1 (omställningen av energisystemet)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:266 för utskottet14 för men.2 avstod67 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:111 s, 66 m, 22 fp, 22 c, 25 kds, 19 nyd, 1 -För men. :3 c, 9 v, 2 -Avstod:1 s, 1 cFrånvarande:26 s, 14 m, 11 fp, 5 c, 1 kds, 4 nyd, 5 v, 1 -Mom. 2 (lagstiftning 2010)1. utskottet2. 1 (c, kds)3. res. 2 (nyd)Förberedande votering:61 för res. 120 för res. 2200 avstod68 frånvarandeKammaren biträdde res. 1.Huvudvotering:201 för utskottet63 för res. 116 avstod69 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:110 s, 66 m, 19 fp, 5 nyd, 1 -För res. 1:1 s, 3 fp, 26 c, 22 kds, 9 v, 2 -Avstod:1 s, 1 kds, 14 nydFrånvarande:26 s, 14 m, 11 fp, 5 c, 3 kds, 4 nyd, 5 v, 1 -() anmälde att hon avsett attrösta nej men markerats ha avstått från att rösta.Mom. 4 (förbudet mot vissa förberedandeåtgärder)1. utskottet2. 4 (nyd)Votering:261 för utskottet20 för res. 468 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:111 s, 66 m, 21 fp, 26 c, 25 kds, 9 v, 3 -För res. 4:1 fp, 19 nydFrånvarande:27 s, 14 m, 11 fp, 5 c, 1 kds, 4 nyd, 5 v, 1 -Mom. 8 ()1. utskottet2. 5 (nyd)Votering:263 för utskottet19 för res. 567 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:112 s, 66 m, 22 fp, 26 c, 25 kds, 9 v, 3 -För res. 5:19 nydFrånvarande:26 s, 14 m, 11 fp, 5 c, 1 kds, 4 nyd, 5 v, 1 -Mom. 11 (roll)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Kammaren biföll utskottets hemställan medacklamation.Mom. 15 (vindkraft)1. utskottet2. 6 (nyd)3. men. i motsvarande del (v)Förberedande votering:29 för res. 612 för men.239 avstod69 frånvarandeKammaren biträdde res. 6.Huvudvotering:261 för utskottet19 för res. 61 avstod68 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:110 s, 66 m, 22 fp, 26 c, 25 kds, 9 v, 3 -För res. 6:19 nydAvstod:1 sFrånvarande:27 s, 14 m, 11 fp, 5 c, 1 kds, 4 nyd, 5 v, 1 -Mom. 26 (främjande av biobränslebaseradkraftvärmeproduktion)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:268 för utskottet11 för men.2 avstod68 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:111 s, 65 m, 22 fp, 26 c, 24 kds, 19 nyd, 1 -För men. :9 v, 2 -Avstod:1 m, 1 kdsFrånvarande:27 s, 14 m, 11 fp, 5 c, 1 kds, 4 nyd, 5 v, 1 -() anmälde att hon avsett att röstaja men markerats ha avstått från att rösta.Mom. 29 (energinormer)1. utskottet2. 8 (s)Votering:158 för utskottet124 för res. 867 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:66 m, 22 fp, 25 c, 25 kds, 19 nyd, 1 -För res. 8:112 s, 1 c, 9 v, 2 -Frånvarande:26 s, 14 m, 11 fp, 5 c, 1 kds, 4 nyd, 5 v, 1 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.NU22 Handel med el i konkurrens1. (s)Votering:159 för utskottet123 för res.67 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:66 m, 22 fp, 26 c, 25 kds, 19 nyd, 1 -För res. :112 s, 9 v, 2 -Frånvarande:26 s, 14 m, 11 fp, 5 c, 1 kds, 4 nyd, 5 v, 1 -KU36 Normgivningsfrågor på dataskyddsområdet,m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.FiU23 Oförutsedda utgifter för /95(prop. 1993/94:100 bil. 18)Kammaren biföll utskottets hemställan.KrU29 Den avgiftsfinansierade radio- och TV-verksamhetenKammaren biföll utskottets hemställan.KrU33 Uppskov med behandlingen av vissaärendenKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av förste vice talmannen medgavkammaren att de ärenden som hann debatterasfärdigt under återstoden av dagens sammanträdefick avgöras vid arbetsplenum onsdagen den 1 juni.11 § Åtgärder mot buller i fjällområden ochskärgårdar m.m.Föredrogsjordbruksutskottets betänkande1993/94:JoU21 Åtgärder mot buller i fjällområdenoch skärgårdar m.m. (skr. 1993/94:175).Anf. 113 (nyd):Herr talman! Vi har i i drygt ett halvt sekellevt under förmynderi av ideologiska skäl. är vipå väg in i ett samhälle, där miljöskäl skaparförmynderi.Regeringen använder miljön som förevändning imånga frågor, t.ex. smygskattehöjningar och, somi det här fallet, regler för att komma åt buskörningmed snöskoter. Vi i Ny demokrati ser med oro påutvecklingen och anser att miljöförslagen börinriktas på att förbättra miljön och inte på attförsämra människors handlingsfrihet.Enligt betänkande JoU21 avser man att föra inytterligare generella begränsningar i nyttjandet avsnöskoter i fjällområden. Om man i fjällvärlden harproblem med snöskoterkörning anser vi i Nydemokrati att de berörda kommunerna självamåste få fatta beslut om åtgärder, så att erforderlighänsyn tas till lokalbefolkningen.Genom skoterföreningar kan man också nå bättreresultat när det gäller att motverka buskörningen.Den vägen är bättre att gå.För att komma åt bullerproblemet bör man ställalångsiktiga krav på skoterfabrikanterna attproducera mer lågbullrande skotrar. Att sedaninföra hastighetsbegränsningar för skoterkörning ifjällvärlden förefaller orimligt. Vad håller vi påmed i riksdag? Skapar vi regler förskapandets egenvärde? Alla måste väl inse attbristande övervakning enbart blir ett hinder för denyrkesverksamma och att de som buskör kommer attstrunta i reglerna.Vi ser ju samma fenomen på våra vägar, därbuskörarna inte tar hänsynhastighetsbegränsningarna. Därför menar vi att dethär blir samma sak.Ny demokrati anser att speglingav problemet i motion Jo54 präglas av sunt förnuftoch insikt i verkligheten, varför vi stöder dessinnehåll.Jag tänker avsluta med att citera en mening i JohnAnderssons motion som kan fungera som eninramning av innehållet i betänkandet: ''Vi som bori den nordliga delen av landet har många och långaerfarenheter av den omtänksamhet som människoroch myndigheter i andra delar av landet stundomvisar oss. ''Jag yrkar bifall till reservationen.Anf. 114 ():Herr talman! I min hemkommun finns detungefär en snöskoter i vartannat hushåll. Likartatförhållande råder i övriga fjäll- ochinlandskommuner norr om är litet av vad fritidsbåten är förkustborna. Det betyder att man så nära brukarnasom möjligt måste utforma de regler som skall gällaför att de skall upplevas som meningsfulla och föratt därmed få till stånd ett ''klimat'' förefterlevnaden.Vad som något förvånar mig är att utskottet så litetnämner fritidsbåtsbekymren i skärgårdarna. Jagmenar att förhållandena i något avseende kan anseslikvärdiga.Herr talman! Enligt utskottets synsätt skalllänsstyrelsen i bl.a. ges uppdragetatt utarbeta förslag om kanalisering avsnöskotertrafik i syfte att minskabullerstörningarna i fjällområdena. Omkommunerna ålagts detta uppdrag, skulleefterlevnaden av reglerna bli mycket större.Kommuninvånarna har ju aktivt varit med ocharbetat fram såväl skoterlederna som regelverketrunt dessa.Jag vill med detta ha sagt att det är oklokt att läggaut detta uppdrag på länsstyrelserna.Länsstyrelserna skulle i stället kunna vara en resursför kommunerna i likhet med vad vi motionärerframhållit i vår motion Jo57, till vilken jag nu yrkarbifall.Vi hävdar i motionen att kommunerna skallsamråda med inför fastställandet avregler för skotertrafiken m.m. i stället för detomvända förhållandet.Herr talman! Jag vill också påpeka att man genomutskottets betänkande försvårar förlokalbefolkningen att hitta en instans på regionalnivå att klaga hos vid eventuella tvister i sambandmed reglering av skotertrafiken. Här vorelänsstyrelsen, enligt mitt tycke, det naturligabesvärsorganet.Herr talman! I propositionen Handlingsplan motbuller, som kom efter den skrivelsefrån regeringen som vi nu behandlar, sägs följande:''Bulleraspekterna bör således beaktas såväl ikommunernas fysiska planering enligt plan- ochbygglagen som i planering och beslut enligt andralagar som rör användningen av mark- ochvattenområden och den bebyggda miljön.Översiktsplanen har här en viktig samordnande rollgenom sin möjlighet att åskådliggöra hur samspeletmellan olika verksamheter kan utvecklas på ett sättsom medverkar till minskat buller och som i övrigtär lämpligt i ett långsiktigt perspektiv. Det är därförangeläget att bullerproblemen belyses ikommunernas översiktliga planering och iåtgärdsprogram på miljöområdet. ''Herr talman! Jag skulle vilja fråga utskottetsföreträdare: Vad är orsaken till att kommunernadiskvalificeras att göra de bedömningar som behövsangående s.k. vissa fritidsmiljöer? Är detta beslutav tillfällig natur, eller menar man att kommunernasjälva är kapabla att göra bedömningar efter det attBoverket har sagt sitt i frågan?Enligt regeringens skrivelse skall Boverketutarbeta anvisningar för ett sådant arbete, men nuär det länsstyrelserna som skall göra jobbet. Pånågot vis är detta förfaringssätt att likna vid attbaka och sedan plötsligt komma på att man harglömt jästen.