prot · GH0992 · 1994-04-20 00:00:00 — Jag måste säga att det känns litetonödigt, eftersom reservationerna är ganska tama.Det är uppenbart att man i grunden instämmer i detarbete som regeringen skisserar och fortsättningsvisvill bedriva när det gäller uppföljningen avRioprocessen.Eftersom efterfrågar mer handlingän ord skulle jag ändå vilja fråga honom var densamlade socialdemokratiska visionen och strateginnär det gäller uppföljningen av Riokonferensenfinns någonstans. I motionen finns detuppenbarligen ingenting av detta, liksom inte helleri några samlade konkreta förslag.När det gäller att sprida myter och att väckaonödiga debatter säger angåendekretsloppsarbetet som regeringen har drivit medkraft: Många kommuner protesterar motkretsloppsarbetet. Jag skulle bara i all enkelhetvilja veta vilka kommuner det rör sig om. Jag hållerså gott jag kan nära kontakt med kretsloppsarbetet.Om har en konkret lista över demånga kommuner som protesterar motkretsloppsarbetet skulle jag vara ohyggligt tacksamom jag kunde få tillgång till denna.Herr talman! Därmed yrkar jag bifall till utskottetshemställan.Anf. 146 ():Herr talman! öste ur sig ganskamånga och svepande påståenden, vilket han oftagör. Jag lär inte hinna kommentera alla, men jagskall i alla fall besvara några.Vi socialdemokrater inledde vårt arbete med attsöka samarbete. Det gjorde vi faktiskt redan underregeringstiden, då vi ansåg att miljön var värd ettbättre öde än denna blockpolitik. Men vi fick ingetgehör. Vi markerade detta även efterregeringsskiftet, och vi har också gjort det tydligti förslaget om en kommission. Men regeringssidanville inte ha någon sådan. Man kunde väl inte enas.Man skall komma ihåg att socialdemokratinfaktiskt har stått för hela Rioprocessensuppläggning, som den borgerliga regeringen sedanhar fått ta över. Jag står för den kritik som jag harriktat när det gäller ord och handling. Medutgångspunkt från vad man har läst i skrivelsen frånUNCED och i propositionen kan man rikta kritikmot regeringen. Det är en omfattande redovisningav läget och en mängd utredningsförslag. Men detär väldigt litet av det som utlovats i form avkonkreta åtgärder.När man ser på de frågor som jag menar faktiskthör till Rioprocessen, vilka jag tidigare nämnde,kan man se att regeringens politik inte hänger ihop.Det är vackert tal, men förslagen genomförs inte inågon större utsträckning.Kommissionsförslaget bygger egentligen just påidén med , att man skall låta den svenskabefolkningen vara med och forma miljöpolitiken.Det regeringen har gjort som har varit bra är att deninitierat ett aktivt arbete i kommunerna. Det är bragjort av regeringen. Men på det nationella planethar man valt strid i stället för samarbete. Det är inteden enda politiska punkt där regeringen har ageratpå det sättet.Förslaget om en bred sammansatt kommission lågväl i linje med tankarna i Rioprocessen. Detöverensstämmer med vad också många andraländer har valt att göra.Lennart tvingades att gå mer än tio årtillbaka i tiden för att finna att Socialdemokraternainte har stött ekonomiska styrmedel. Men tiden stårfaktiskt inte stilla, inte ens i det socialdemokratiskapartiet. Jag vet inte om den står stilla iCenterpartiet. Det är möjligt.Vi har faktiskt ändrat oss i fråga om ekonomiskastyrmedel. Det är väl känt, och det är många årsedan vi gjorde det. Vi vill nu också att denmetoden skall användas.Anf. 147 ():Herr talman! Jag respekterar attSocialdemokrterna har ändrat sig som BerndtEkholm så riktigt konstaterar. Men det är en väldigskillnad på att nu hålla med om att man har ändratsig -- att man i någon mening har vänt undergalgen -- och att som tidigare påskina att det ärSocialdemokraterna som varit pådrivande vidinförandet av ekonomiska styrmedel. Det är enväldig skillnad som inte bara har en viss betydelse iett tioårsperspektiv.Herr talman! Det finns en del magstarkt i det somBerndt säger. Han sade attSocialdemokraterna har stått det svenskauppbyggnadsarbetet för hela Rioprocessen. Omman ringer till och berättar dettaföreställer jag mig att man får någon form avreaktion. Att internationella samfundet, inklusiveSverige, medverkade i Rioprocessen är knappastnågot som den svenska socialdemokratin skall hakredit för.Herr talman! Jag blev litet förvånad när BerndtEkholm i sin replik dels resonerade om ifall han kanlita på regeringen eller inte -- det har jag förstått atthan inte kan, så det behöver vi inte orda så mycketom -- dels talade om att ingenting har hänt. Hanpekade tidigare på kretsloppspropositionen, därhan ansåg att inget hade hänt.Herr talman! fick jag reda påatt skogsindustrierna i upprört går tillstorms mot inslag i beslut som är följden avkretsloppspropositionen. tyckerinte att någonting har hänt, och skogsindustriernatycker att alltför mycket har hänt. Det är svårt attta kritik på allvar.Jag tycker att det är angeläget med samverkan pådetta område. Men att, som Socialdemokraterna,vilja klä alla frågor i kommissionsformen är intenödvändigtvis det rätta sättet att hantera dem. Viupplever från och regeringens sidaen stor glädje ute i kommunerna över att få arbetamed uppföljningen av . Viupplever också en stor glädje hos statligamyndigheter och rent av i enskilda företag när detgäller att ta till sig tankar som väckts i och somförts fram i kretsloppsarbetet. Att säga att det baraär ord och ingen handling är fortfarande orättvist,. 148 ():Herr talman! Jag sade i mitt anförande att det finnsen hel del positivt att peka på. Men vad jag villerikta kritik mot låg på det nationella planet. Jag harsjälv sett att inte minst regeringens insatser på detlokala planet har varit värdefulla och viktiga. Menpå det nationella planet finns det anledning att riktakritik på många punkter. Jag skall inte upprepadem, eftersom jag tog upp dem i mitt anförande.Jag tycker att jag hade stort fog för min kritik.Jag skall återgå till frågan om miljöskatter. Det ärinte fel att säga att vi, när vi väl ändradeuppfattning, var väldigt drivande. Vi har infört enhel del olika skatter som har fungerat sommiljöskatter på energiområdet. De är relativtmånga. sade här att Sverigeligger väl framme. Det sammanhänger med densocialdemokratiska politiken och inte alls med denborgerliga politiken. Det som har hänt på områdetgenom den borgerliga regeringens politik är att dethar blivit tvärstopp. Det enda man har kunnatkomma fram till, tydligen efter mycket rabalder, ären utredning. Den skall presenteras alldeles förevalrörelsen. Sanningen är att detta är vad man harorkat med, . Det har hänt för litet pådet nationella planet. När det gäller idéer, upplägg,begrepp och ord har ni varit rika. Det har kommitfram en hel del som är bra. Men när det gällergenomförandet i verkligheten -- de ekonomiskastyrmedlen är ett typexempel för den borgerligaregeringen -- är det märkligt att inte mer har hänt.På samma sätt vidgar felaktigt vårkritik mot kretsloppsbetänkandet till en allmän storkritik av hela kretsloppsidén. Det finns anledningtill kritik på vissa punkter. Det är väl känt att mångahar varit kritiska till regeringens genomförande avexempelvis glasinsamlingar etc., där det råderoklarhet om hur insamlingarna skall gå till.Kommunerna har skött sin uppgift på ett alldelesutmärkt sätt, men ändå har regeringen velat införaförändringar. Det kanske hade varit bättre ochklokare att satsa på insamling av andra material därinsamling inte alls sker. Det är ju väl bekant attmånga kommuner har varit kritiska, vilket man harkunnat läsa i pressen. Detta behöver vi inte föranågon lång debatt om. Listan behöver kanske integöras alltför lång, men att kritiken har varittillräckligt stark för att uppmärksammas är heltklart.Det är klart att vi är överens om mycket avinriktningen i politiken. Mot bakgrund av att visocialdemokrater kräver en mycket konkretuppläggning av den fortsatta utvecklingen är det välmagstarkt att kräva att vi i oppositionsställning,med de små resurser som vi har, skall kunna läggafram ett sådant förslag. Regeringen har allaresurser men orkar ändå inte längre fram än tillbedömningar.Anf. 149 ():Herr talman! Man blir litet förtvivlad när mandeltar i miljödebatterna här i kammaren medsocialdemokratiska företrädare. Uppläggningentycks vara att inledningsanförandet skall innehållakraftfull kritik mot regeringens miljöpolitik. Men ireplikerna backar man. Då harSocialdemokraterna ändrat sig och tycker attkretsloppsarbetet nog är ganska bra och att detnaturligtvis händer saker som en uppföljning avUNCED. I inledningen riktas våldsam kritik, meni replikerna backar man. Det är i och för sig bra nalkas sanningen successivt under debatten.Herr talman! Jag trodde att vi hade klarat avfrågorna om styrmedlen och verksamheten ikretsloppspropositionen. Därför blir jag litetförvånad när nu gör sig till tolk fören åsikt som innebär att det inte är så.Glasinsamlingen -- denna tydligen så futtigaglasinsamling -- skulle flyttas från kommunerna tillandra aktörer.Berndt redovisade en annanuppfattning. Det hade varit tilltalande om denuppfattningen hade kommit fram i ett tidigareskede som en kraftfull socialdemokratisk protestmot regeringens förslag.Ja, det är bra att man driver på, att man går före,att man tar till sig och att man sedan blir ledande.En annan följd av var hanteringenav den biologiska mångfalden och biotekniken. Vifrån har slagits ihärdigt år ut och år in föratt försöka få till stånd en sammanhållenlagstiftning kring biotekniken. Socialdemokraternahar gått emot. Men när det gälldeMiljöskyddskommittén, vars betänkande ligger tillgrund för , så vändeSocialdemokraterna och ställde upp bakomförslagen precis innan vi var klara med arbetet. Vitackar för det, men vi har svårt att se detta som attSocialdemokraterna driver på frågan.Det finns trots allt en rejäl samstämmighet kringdessa frågor och även när det gäller uppföljningenav UNCED. Dess bättre finns densamstämmigheten också ute i kommunerna och iföretagen bland de människor som har att sysslamed det konkreta miljöarbetet.Huvudbudskapet i samlade inläggi kväll är ju frågan: Kan man lita på regeringen --eller kanske litet enklare -- kan litapå regeringen? Förmodligen inte, men det är intenödvändigtvis regeringens fel.Anf. 150 ():Herr talman! har alltid enbenägenhet att generalisera utifrån något som ärsagt. Jag backar inte alls i mina repliker. Jag saderedan i mitt inledningsanförande att allt inte ärnattsvart. Sedan pekade jag på en serie problem.Det är alldeles riktigt.Nu är det likadant. hårdrar i sinarepliker vad jag har sagt. Men jag har inte sagt attvi inte skall fullfölja glasinsamlingen medkretsloppsprincipen. Jag har sagt att regeringenmåste välja rätt turordning på sina åtgärder. Attkritiken har varit så stor just på den punkten tyderpå att detta har gått för fort och inte är tillräckligtgenomarbetat. Det hade varit bättre att starta mednågot annat först och komma med detta sedan.Glasinsamlingen i kommunerna fungerar ganskabra. Därmed är inte sagt att man inte skallgenomföra ett annat upplägg.Jag skall inte förlänga debatten, men jag skulle bragärna ha velat ta upp frågan om den biologiskamångfalden. Jag vill bara instämma i vad LennartDaléus sade på slutet. Vad jag har velat få fram äratt man inte kan lita på regeringen. Orden säger ensak och handlingen en annan. Jag tror inte att jagär ensam om denna åsikt. Jag tror inte ens attsocialdemokraterna är ensamma om den åsikten.Detta är något som är ganska vitt utbrett i detsvenska samhället. Regeringssidan får väl självsöka svaret på frågan varför det har blivit så här.Anf. 151 () replik:Herr talman! Det är glädjande att söker samförstånd i denna fråga. Jag tror attdet är klokt. Det kanske var en freudianskfelsägning, när sade att man '''' kan tänkasig en annan lösning. Det är nästan identiskt sammaformulering som finns i utskottets skrivning när detgäller diskussionen kring en kommission, somBerndt förfasade sig över i inledningen avdebatten. '''' kan alltså tänkasig en annan lösning när det gäller glasinsamlingen.Berndt tycker inte om att jag drargenerella slutsatser av ett resonemang kringenskildheter. Men det är väl just det som är detnödvändiga och viktiga i miljödebatten, att vi kanpassa in enskildheter i ett större sammanhang och,om vi så vill, i en sammanhållen strategi som alltsåskall vara generellt tillämpbar. Jag tycker att dettaär viktigt.Jag är naturligtvis också fascinerad av detaljer. Detbrukar talas om rått-tanden i pizzan. Det är enmodern af Klintbergare, en modernvandringssägen, en myt eller en skröna. BerndtEkholm förvandlar nästan hanteringen avkretsloppsarbetet till något sådant. Han vidhålleratt många kommuner protesterar -- han använde ettannat ord -- mot kretsloppsarbetet. Det var BerndtEkholms budskap tidigare. Det är en myt och enskröna. Det är detsamma som talet om rått-tanden ipizzan. Det är ju inte på det sättet, utan de svenskakommunerna ställer upp bakom kretsloppsarbetetmed stor entusiasm. Jag tror och hoppas att denentusiasmen trots resonemangfinns också i socialdemokratin.Anf. 152 ():Herr talman! Det som vi diskuterar här äralltså om vi skall godkänna den inriktning som finnsi propositionen. Jag tycker att debatten visar attäven ni på den socialdemokratiska sidan kan ställaer bakom den inriktningen. Densocialdemokratiska kritiken riktas ju egentligeninte mot inriktningen utan framför allt mot att detsaknas förslag, som bör komma i nästa skede. Vi ärtydligen överens om mycket. Vi är överens ominriktningen. Låt oss då i enighet ställa oss bakomjordbruksutskottets betänkande och arbeta vidare.Det gläder mig att så många gångertalade om samverkan. Det är nämligen väldigtviktigt i miljöpolitiken att de beslut som fattas fattaspå ett långsiktigt sätt och att näringslivet och andrakan lita på att besluten också står sig . Då är vi åter inne på detta medekonomiska styrmedel. När det gäller ekonomiskastyrmedel bör vi i ligga lagom långt föreandra länder. Det kan möjligen vara en förklaringtill att det inte har tillkommit så många nya -- omdet nu är så; jag har inte kontrollerat siffror ochbelopp. Men det gäller ju att anpassa sig och liggalagom långt före andra länder.Jag kan konstatera att kritik motregeringen går ut på att inga förändringar görs.Men konstaterar att detfinns kritik ute i kommunerna. Tydligen är denkritiken riktad just mot förändringar, som kanskegår för snabbt enligt kritikernas mening. Det kanhända att kritiken är litet blandad. tyckerman att det går för snabbt, och ibland anser man attdet inte händer någonting.Ställ er bakom regeringens förslag, somåterkommer i jordbruksutskottets betänkande, ochlåt oss samverka så att vi kan föra en långsiktigpolitik, där ekonomiska styrmedel kommer tillanvändning, så att vi i samhället får en så braresurshushållning som möjligt.Anf. 153 ():Herr talman! Jag vill helt kort beröra deekonomiska styrmedlen och meningen med attligga lagom långt före. tolkade isitt inlägg förmodligen hur regeringen resonerar,dvs. att den anser sig ligga tillräckligt långt före, ochdå i praktiken med de socialdemokratiskaförslagen. Men vi socialdemokrater är otåligare. Vivill ligga så långt fram som det över huvud tagetlåter sig göra när det gäller dessa frågor. Det ärmöjligt att vissa upplever att man går för snabbtfram i detta fall. Men jag tycker att det äranmärkningsvärt när man går tillbaka, som denborgerliga regeringen i praktiken har gjort. Det ären alldeles för passiv hållning. Vi vill se en aktivarehållning när det gäller användandet av ekonomiskastyrmedel. Vi är förvånade över att den borgerligaregeringen, som predikar marknadens väsignelser,har varit så passiv i detta sammanhang.Att vi inte ställer oss bakom inriktningen ipropositionen, de två förslag som finns, beror heltenkelt på att vi har krävt konkretareåtaganden, konkreta mål samt konkreta strategieroch tidsplaner. Sådana finns inte i propositionen,som är väldigt allmänt hållen. Vi finner ingenanledning att ställa oss bakom något som vi intetycker är bra.När det gäller talet om att vi skall samverka omdetta vill jag säga att samverkan bygger påömsesidighet. Då är det väldigt bra om mankommer överens om frågorna i förväg, innanpropositionerna skrivs.Anf. 154 ():Herr talman! Ja, , men det blir julättare för regeringen att utarbeta de konkretaförslagen, om man har en gemensam grund iinriktningen att stå på.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )15 § Ändrad lagstiftning för statsanställdam.fl.Föredrogsarbetsmarknadsutskottets betänkande1993/94:AU16 Ändrad lagstiftning förstatsanställda m.fl. (prop. 1993/94:65).Anf. 155 ():Herr talman! I detta betänkande behandlarutskottet regeringens förslag om en ändradlagstiftning för statsanställda m.fl. I propositionenfinns det ett förslag till en ny lag om offentliganställning, . Den föreslagna lagen skallersätta nuvarande lag, som har samma namn ochsom vi har sedan 1976.Förslaget innebär bl.a. att den nya lagen i huvudsakskall omfatta statsanställda ochförsäkringskasseanställda. Detta innebär att dennya lagen -- i likhet med nuvarande lag -- ocksågäller anställda vid de statliga affärsverken, sålänge dessa drivs i myndighetsform.Vi socialdemokrater ställer oss i huvudsak bakomde förändringar i lagen om offentlig anställning somföreslås. Inriktningen i förändringsarbetet har varitatt så långt som möjligt anpassa offentliganställdasvillkor till, och likställa dem med, de villkor somgäller för andra anställa. Av detta följer också attdet offentliga som arbetsgivare inte skall harättigheter som andra arbetsgivare inte har.Det kan emellertid ibland finnas behov avspecialregler för de offentligt anställda. Detdemokratiska samhället ställer krav på öppenhetoch lika behandling i utövandet av den statligaverksamheten. Medborgarnas rättssäkerhet måstebeaktas.Inriktningen mot likartade förhållanden föranställda i offentlig och annan verksamhet samthänsynen till allmänintresset kan skapa svåraavvägningsproblem som nogsamt måste övervägas.Ett sådant problem uppstår om 39 § LAS, lagen omanställningsskydd, skall -- som regeringenföreslår -- tillämpas när det gäller deoffentliganställda.Enligt denna paragraf kan en arbetsgivare sätta sigöver domstols beslut om att ogiltigförklara enuppsägning eller ett avskedande och inte tvingasåterta den anställde. I stället får arbetsgivarenbetala ett skadestånd. Enligt regeringens förslagskall nu en offentlig arbetsgivare kunna agera påsamma sätt.Enligt regeringsformen skall den offentliga maktenutövas under lagarna. Domstolar och myndigheterskall beakta allas likhet inför lagen. Saklighet ochopartiskhet skall iakttas. Hur rimmar detta med atten myndighet ges möjlighet att i ett fall underkännaen domstols dom och i ett annat godtabedömningen?Denna fråga har enligt vår uppfattning inte blivittillräckligt belyst. Det är därför olämpligt att nuinföra denna regel utan att ordentligt diskuterasambandet med regeringsformens regler.Det finns också andra inslag i regeringens förslagsom det finns anledning att vara kritisk mot.Återanställningsrätten i LAS är ett nödvändigt ochviktigt komplement till lagens regler omuppsägning och turordning. På den privataarbetsmarknaden kan den som sägs upp på grundav arbetsbrist utnyttja återanställningsrätten närarbetsgivaren tänker nyrekrytera personal. Om enarbetstagare inte får denna anställning kan haneller hon få skadestånd från arbetsgivaren.Denna återanställningsrätt enligt LAS gäller ävenför statligt anställda. Men någon rätt till skadeståndfinns inte om den statlige arbetsgivaren bryter motåteranställningsreglerna.I förhållande till arbetslivet i övrigt är detta enavvikelse som inte är motiverad av den offentligaverksamhetens speciella krav. Här ges staten somarbetsgivare en förmån som den privatearbetsgivaren inte har. Man kan fråga sig varför.När det gäller propositionens förslag om periodiskahälsoundersökningar är också underlagetotillfredsställande. Det finns förvisso fall där det ihögsta grad är rimligt att arbetstagare måsteunderkasta sig hälsoundersökningar. för bussförare, flygtrafikledare och piloter.För dessa kategorier finns det också enspeciallagstiftning som reglerar deras skyldigheteratt underkasta sig läkarundersökningar.Men skall stora grupper tvångsvis kunnaunderkastas läkarundersökning utan att manredovisar vilka brister som finns med den ordningsom nu gäller.Herr talman! Med hänsyn till kammarensarbetssituation yrkar jag bifall till reservationernanr 3 och 5. Men det innebär inte att visocialdemokrater inte stöder övriga reservationer iarbetsmarknadsutskottets betänkande nr 16. Jagyrkar dock avslag på reservation nr 10.Anf. 156 (nyd):Herr talman! I det här betänkandet finns det trereservationer från Ny demokrati. Som jag ser sakenhandlar betänkandet i stort sett om trovärdighetennär det gäller politiker och tjänstemän i samhället.Tjänstemän har höga löner och får automatisktlöneökningar. Dessutom har tjänstemän inte någotämbetsmannaansvar. som man låtertjänstemän i kommunen och staten få höga, fetalöner dras stora resurser inom vårdsektorn in. Detgäller då skolor, barnomsorg och förskolor.Sjuksköterskor, undersköterskor, hembiträden ochpersonal inom skolan avskedas, somtjänstemännens löner höjs.Ja, jag bara undrar: Hur skall ni i denna kammarekunna skapa trovärdighet hos folket när det går tillpå det här viset?Jag skall anföra ett exempel. En kommundelschef ien viss kommun i landet sökte en annan tjänst. Hanombads stanna kvar. Han krävde då imånatligt lönelyft. Det fick han också. Den härtjänstemannen stannade då kvar på sitt arbete, med5 mera i månadslön. Detta skedde mittunder en avtalsperiod. Detta utlöste en, skulle jagvilja säga, dominoeffekt. Tjänstemannensöverordnade chefer fick per automatik -- hör ochhäpna! -- också i månatligt lönelyft. Detrörde sig om fyra fem chefer.Sedan kommer förvaltningscheferna, ungefär 15stycken, när löneavtalsperioden blir aktuell. Vadtror ni att de här 15 personerna säger när det gälleravtalen? De vill väl också höja lönen.Hur skall kommunen klara sådant här när man helatiden gång på gång höjer tjänstemännens löner? Jo,man får fortsätta med neddragningar inom vård,skolor och barnomsorg. I denna kammare talas detom politikerföraktet. Men är det så konstigt att folkreagerar med politikerförakt?Många tjänstemän inom den kategori som jag talarom har löner på 30 000--35 000 och upp till 40 000kr. Det finns t.o.m. de som tjänar imånaden.Jag skall nu tala om en film som visats på TV. Jagkommer alltså in på ett annat ämne. Jag poängterar att det rör sig om en TV-film för att ni inte skall tro att det handlar omverkligheten.Filmen handlade om hur två människor inomFinansdepartementet läckte ut kommandepolitiska beslut till vissa personer inomnäringslivet, som i sin tur förskansade sig medekonomiska medel tack vare att de kände tillkommande beslut.Hur ser det ut i verkligheten, i den här kammarenoch i det politiska livet? Ja, se bara på affären medPer-Richard Molén, som mer eller mindra säljerpolitisk information till olika bolag.Anf. 157 erinrar om att vi nu behandlarAU16 om ändrad lagstiftning för statsanställdam.fl.Anf. 158 (nyd):Herr talman! Men betänkandet handlar omämbetsmannaansvar och det handlar omlöneökningar och ansvarsfrihet. Det har faktisktmed detta att göra. Jag har tittat mycket noga pådetta. Men får jag inte fortsätta gör jag inte det.Per-Richard Molén säljer mer eller mindreinformation till olika bolag mot ersättning upp mot100 . har det kommit enstämningsansökan frånRegionåklagarmyndigheten i mot . 159 har inte med detta betänkande att göra, PeterKling.Anf. 160 (nyd):Herr talman! Jag kommer in på varför jag tar uppdetta.Vi har även en annan medlem. Han ärstyrelseledamot i och lyfter perår. Det är givetvis fel signaler till samhället. Dettahar en koppling till det här betänkandet.Till sist, herr talman, vill jag nämna något omämbetsmannaansvaret. Betänkandet behandlarfaktiskt det också. Om man ser till tjänstemännen ikommunerna -- inget ämbetsmannaansvar. Jag kan ta mig själv som exempel. Jagär egenföretagare, elektriker, med en liten egenfirma. Jag har ett ämbetsmannaansvar. Jag harnämligen installationsbehörighet.