prot · GH0971 · 1994-03-14 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:71Måndagen den 14 marsKl. 15.00 -- 15.021 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 1, 2, 3 och 4 mars.2 § Meddelande om information frånregeringenTalmannen meddelade att efter muntligafrågestunden kommer,utöver tidigare aviserad information avjustitieminister , information ocksåatt lämnas av utrikesminister läget i f.d. och svenskt deltagandei fredsbevarande insatser.3 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1993/94:151 till skatteutskottetFörslag1993/94:TK2 till konstitutionsutskottetRedogörelse1993/94:RR5 till finansutskottet4 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1993/94:146 Åtgärder mot missbruk av den frianomineringsrätten1993/94:154 Dubbelbeskattningsavtal mellanSverige och Gambia1993/94:155 Dubbelbeskattningsavtal mellanSverige och betänkanden1993/94:KU20 Förvaring av allmänna handlingarhos andra organ än myndigheter1993/94:KU25 Några rättegångsfrågor itryckfrihets- och yttrandefrihetsmål m.m.1993/94:KU26 Förslag till tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /941993/94:KU31 Anslag till allmänna val1993/94:KU32 Stöd till politiska partier1993/94:KU33 Anslag till Datainspektionen1993/94:KU34 Anslag till sametingetSkatteutskottets betänkanden1993/94:SkU22 Anslag till skatteförvaltningen,m.m.1993/94:SkU23 Anslag till , m.m.1993/94:SkU29 Ny mervärdesskattelagJustitieutskottets betänkanden1993/94:JuU14 Särskild utlänningskontroll1993/94:JuU15 Anslag till Svenskförfattningssamling m.m.1993/94:JuU16 Anslag till betänkande1993/94:UU12 Lagstiftning med anledning avSveriges tillträde till Förenta nationernaskonvention mot kemiska vapenFörsvarsutskottets betänkande1993/94:FöU8 Ny organisation för hantering avpliktpersonal och för försvarets högskolorKulturutskottets betänkanden1993/94:KrU11 Idrott1993/94:KrU13 betänkanden1993/94:UbU5 Anslag till Sverigeslantbruksuniversitet, m.m.1993/94:UbU6 Vissa skollagsfrågorTrafikutskottets betänkanden1993/94:TU1 Överstyrelsen för civil beredskap1993/94:TU12 Viss internationell verksamhet1993/94:TU13 m.m.1993/94:TU14 Sjöfart1993/94:TU15 Luftfart1993/94:TU16 Trafikpolitikens målJordbruksutskottets betänkande1993/94:JoU14 Alternativ till burhållning avvärphönsArbetsmarknadsutskottets betänkanden1993/94:AU7 Tilläggsbudget till statsbudgeten /941993/94:AU9 Åtgärder mot etnisk diskriminering iarbetslivet1993/94:AU10 Statliga arbetsgivarfrågor, anslag1993/94:AU20 Arbetsdomstolen m.m., anslagBostadsutskottets betänkanden1993/94:BoU10 Anslag till för fastighetsdata m.m.1993/94:BoU11 Anslag till främjande avrennäringen m.m.1993/94:BoU12 Byggforskning, fonden för fukt-och mögelskador och åtgärder mot radon i bostäder5 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 7 mars1993/94:107 av () till statsministernom utvecklingen i Ryssland:Utvecklingen i är den viktigaste faktornför vår säkerhetspolitik. öde kan baraavgöras av det ryska folket självt. Men vi kan ochskall givetvis stödja demokraterna ochreformpolitiken. Vilken väg somdemokratiseringsprocessen skall ta är ett livligtdiskuterat ämne. I självt är bådereformisterna och deras moståndare splittrade omvägvalet.Efter den högerextremistiska ochgammelkommunistiska framgången är detangelägnare än någonsin att komma bort från deförenklade föreställningarna om chockterapi. Nubehövs en intensifiering av reformarbetet. Nubehövs en politik för en social marknadsekonomi.Det är ju det sociala sönderfallet och dendramatiskt sjunkande levnadsstandarden somskapat grogrund för antidemokraternaspropaganda och framgångar. Utan stabilitet i ryskekonomi och politik ökar också osäkerheten omden ryska utrikespolitiken. Ryckigheten i det ryskatrupptillbakadragandet är djupt oroande. Till dettakommer den nya militärdoktrinen som av mångases som tendens till en rysk Monroedoktrin.Sveriges hållning till utvecklingen i är avdessa skäl av stor betydelse för vår säkerhetspolitik.Den kräver samråd och samförstånd.Statsministern har i en rad uttalanden angivit enkurs i dessa frågor som väckt uppmärksamhet ochdebatt. Han har med emfas hävdat att Rysslandseknomi behöver mindre av terapi och mera avchock. Han har skapat oklarhet om Sverigeseventuella agerande i händelse av en rysk inmarschi Baltikum.Kan statsministern mot denna bakgrundredogöra för regeringens inställning till utecklingeni ,redovisa vad han menar med att skall hamera chock och mindre terapi i sin ekonomiskapolitik ochklargöra vad han avsåg med sina uttalanden omsvenskt agerande vid eventuell rysk aggression motde baltiska staterna?den 8 mars1993/94:108 av () till statsministernom giltigheten av svensk grundlag inför EU-rätten:I inför EG betänkande,SOU 1993:14, slogs fast att EG-medlemskapinnebär att staten överlåter en del av de högstastatsorganens beslutsbefogenheter tillgemenskaperna. ''En konsekvens av denöverlåtelsen är dels att normer som rådet beslutatkan -- oberoende av hur medlemsstatentraditionellt ser på den internationella rättensställning -- gälla i medlemsstaten, delsatt de gemensamma normer som är direkttillämpliga/har direkt effekt gäller framförmedlemsstatens egna lagar oavsett dessaskonstitutionella valör, alltså principiellt ävenframför grundlagen. ''Grundlagar har vi för att ange de grundläggandespelreglerna i samhället för politik ochmyndighetsutövning och för demokratiskarättigheter. Grundlagar är kringgärdade medsärskilda beslutsordningar därför att de inte utanvidare skall kunna ändras.I ett medlemskap i upphör grundlagarna att hadenna karaktär inför . Ett EU-beslutantaget mot den svenska eller folketsvilja kan åsidosätta svensk grundlag. Även ettdomstolsutlåtande, en domstolsuttolkning avfördragen, kan få en sådan följd och där har Sverigeegentligen ingen röst alls; den domare som Sverigekommer att få utse får inte företräda nationellaintressen eller vara politiskt bunden. Vår grundlagkan alltså komma att köras över.Sådan är hittillsvarande ståndpunkt.EU-rätt har företräde framför nationell rätt.Vid den utfrågning som följde i efterpresentationen av det svenska avtalet gavemellertid såväl utrikeshandelsminister statsminister en annan bild av läget. ''I gäller svensk lag och i andra länderannan lag. I EU:s institutioner gäller EU:sbstämmelser'', yttrade statsrådet många EU-bestämmelser haftdirekt rättsverkan i medlemsländerna, antyderdetta uttalande av statsrådet att enändring härvid skett.'' Statsministern uttalade detta tillfälle i samma riktning: ''Den ytterstagarantin för svensk grundlag ligger i och grundlagen själv. Det är en mycketviktig princip. Vi skall aldrig lita på någon annan änoss själva när det gäller våra grundlagar. Vi skallaldrig göra våra svenska grundlagar till föremål förandras beslutsfattande eller för andras medverkan.Svensk grundlag gäller i . Beslut om svenskgrundlag fattas av riksdag. -- -- -- Dettarespekteras av andra. ''Dessa uttalanden ger intrycket att EU:srättsprincip om överhöghet övernationell rätt inte längre har giltighet. Detta skullevara en anmärkningsvärd förändring inom EU.Med hänvisning till det ovanstående vill jag därförtill statsministern ställa följande frågor:1. Har EU nu frångått principen omgemenskapsrättens företräde framför nationellrätt?2. Har i förhandlingarna lyckats få ettpermanent undantag innebärande att svenskgrundlag gäller i även i de avseenden denskulle kunna strida mot EU-rätt?1993/94:109 av () tillstatsrådet om antipersonella minor:USA lade fram en resolution i FNsom uppmanar alla länder att följa ensidigatreåriga exportmoratorium för anti-personellaminor. ställde sig bakom resolutionen somockså antogs i generalförsamlingen.Bofors tillverkar en mina som heter FFV 013.Minan marknadsförs av företaget som en ''hårtslående riktad splittermina med mycket dödandeeldgivning och en räckvidd som kan mäta sig medett gevärskompani''. I företagets reklambroschyrsägs också att minan med fördel kan försåtsminerasmed snubbeltråd.Enligt uppgift utgår amerikanska bedömningar frånatt mina FFV 013 är att betrakta som anti-personell. Det företag i som Boforssamarbetar med betraktar mina FFV 013 som ettanti-personellt vapen. Även enligtmänniskorättsorgansationen Watch, somhar stor erfarenhet av minor och minors effekter påcivilbefolkningen, bör FFV 013 betraktas som enanti-personell mina. Varje försök att beskrivaminan som något annat vore vilseledande, enligtorganisationen.Mina frågor till utrikeshandelsministern är:Betraktar regeringen mina FFV 013 som en anti-personell mina som således inte kommer att tillåtasför export enligt den FN-resolution som Sverigeställts sig bakom?Vilka initiativ tänker fortsättningsvis ta föratt användningen av anti-personella minor skallupphöra?den 9 mars1993/94:110 av () tillsocialministern om stödet och servicen till vissafunktionshindrade:Lagen om stöd och service till vissafunktionshindrade trädde i kraft den 1 januari 1994.Lagens tillkomst var frukten av en mångårig kampför bättre villkor för människor medfunktionshinder. På många områden innebärsåledes lagen en klar förbättring, så till vida att denenskilda personen med svårt funktionshinder medlagens stöd har rätt till vissa insatser från samhälletssida, framför allt en personlig assistent. Tidigarehar rättighetslagstiftningen på detta områdeinskränkt sig till att gälla förståndshandikappadepersoner. Det är självklart för tidigt att utvärderaLSS. Men jag vill ändå i denna interpellation ta uppnågra problem som redan kunnat konstateras isamband med användandet av LSS.Det första problemet gäller när en arbetsplats haranvänts sig av gemensamma assistenter och fåttersättning från flera kommuner. Det finns ett flertalsådana arbetsplatser som drivs med en mer ideellinriktning och dessa får nu problem närkommunerna säger upp avtalet. Kommunerna gördetta för att själva organisera assistansen. Jagbefarar att den nya lagens intention om brukarnasrätt att själv bestämma vilken hjälp de behöver, ochnär och vem och av vilka de vill ha assistans, kankomma att underställas kommunens organisation.Det kan också försvåra verksamheten påarbetsplatserna.Det andra problemet jag vill ha belyst är närfunktionshindrade nekas personlig assistens därföratt de bor i ett kollektiv, elevhem eller liknande.Sådana ansökningar avslås av Försäkringskassan.De funktionshindrade kan exempelvis inte dela uppsitt boende så att de kan beviljas personlig assistentför att vistas hemma en del av tiden och en del igruppboende.Det kan då bli som för Micki Blumenthal iSollentuna som bor på ett elevhem och därför intekan få assistens för fritid i sitt hem eller när han ärpå ett dagcentra. Har avslagithans ansökan om sådan tid med hänsyn till hansboende så anser sig inte kommunen skyldig attsköta den assistentservicen.Det tredje problemet gäller kommunernas ansvar. del kommuner har särskilda institutioner, skoloreller terapeutiskt inriktade centra etablerat sig. Ettexempel är den läkepedagogiska ochsocialterapeutiska verksamhet som finns inomSödertälje kommun. Här finns särskolor,gruppboende för både barn och vuxna,familjehemsboende, dagcentra och vårdhem. Tilldessa kommer människor från hela landet och dåefter inrådan och medverkan från hemkommuneneftersom det varit ett alternativ till kommunalaeller landstingsdrivna institutioner. Behovet avinstitutionens insatser har därefter gjort att mångaföräldrar till barn med särskilda behov har valt attbosätta sig i närheten och det har då blivit enöveretablering i just den kommunen.Tidigare har det varit möjligt för den kommun somplacerat en vårdbehövande att behållakostnadsansvaret trots att personen flyttat frånkommunen för att exempelvis få en lämpliggruppbostad. Detta är inte längre möjligt när detgäller LSS.Med anledning av ovanstående vill jag frågasocialministern:1. Kommer regeringen att ta några initiativ för attlösa problemen som avser en särskild gemensamassistens på arbetsplatsen?2. Kommer regeringen att vidta åtgärder så attingen funktionshindrad kommer i kläm mellanolika bestämmelser när de uttolkas avFörsäkringskassan och kommunerna?3. Kommer regeringen att vidta åtgärder så att återansvaret för LSS kan fördelas mellan olikakommuner?1993/94:111 av () till statsrådet om den svenska sjukvården:Sverige har byggt upp en välfungerande hälso- och sjukvård. En målsättninghar varit att alla medborgare skall ha rätt till godsjukvård till en låg kostnad. Ökad satsning påförebyggande insatser, förkortade vårdköer ochökad tillgänglighet har stått icentrum för verksamheten.I regeringsdeklarationen sadestatsministern om den svenska sjukvården:''Vårdköer har kortats och valfriheten har ökat.Men ännu återstår ett omfattandeförändringsarbete. -- -- -- Reformeringen avsjukvårds- och tandvårdssystemet fortsätter. -- -- --Förändringarna skall utgå från patienternasbehov.'' Inget av detta är ens i närheten avsanningen.Tusentals människor demonstrerade i Göteborgmot politikernas förslag att kraftigt försämrasjukvården. En ansvarig klinikchef avgick i protest.I tvingas svårt sjuka patienter ligga ikorridorerna. På ett tjugotal kontaktadelänssjukhus är överbeläggningar vanliga ochpersonalen överansträngd.I en rapport från SKT sägs att37 000 personer förlorade sina arbeten inomkommuner och landsting 1992. Lika många var det1993. beräknas ytterligare 26 000 bliavskedade. räknar med attytterligare 80 000--100 000 kommer att förlora sinaarbeten inom dessa sektorer fram till sekelskiftet.20 000 sjuksköterskor är arbetslösa eller drar sigfram på tillfälliga vikariat. Bara i Stockholmberäknas ca 600 personer förlora jobbet på grundav den s.k. husläkarreformen.Detta är siffror som ytterligare förvärrar denskrämmande bild som TV:s Aktuellt målade uppden 1 och . Deras kartläggning av denakuta och medicinska vården visar inte påförbättringar utan på att svensk sjukvård är i enmycket allvarlig kris.Menar regeringen att vi nu har skapat valfrihet ochär inne i det omfattande förändringsarbetet och attdet framgent skall se ut på det sätt som beskrivs?Min tro är att kraftfulla ekonomiska och personellainsatser måste sättas in för att rädda den svenskasjukvårdsmodellen. I stället för 200 miljonerkronor eller mer till husläkarna och ökademöjligheter för andra privatläkare att få pengarfrån landstingen så borde riksdag och regering gemedel till en medicinsk vård som inte staplarpatienter i lagerutrymmen, korridorer ochsköljrum.I TV står sjukvårdsministern och säger att dettaskall lösas med öppenvård; det är husläkarna somskall klara av överbeläggningen på akut- ochmedicinavdelningarna; husläkaren skall häva vårahjärtsvikter, laga vår hjärnblödning och ta hand omolycksoffer.Jag vill därför fråga statsrådet:1. Hur stämmer neddragningen i sjukvårdsresurseröverens med regeringsdeklarationen i oktober1993?2. Vad tänker regeringen göra åt den ökandearbetslösheten inom vårdsektorn?3. Hur skall husläkarsystemet kunna lösaöverbeläggningen på sjukhusen?1993/94:112 av () tillkommunikationsministern om bärigheten på vägari skogslänen:Skogsindustrin är en av våra viktigaste näringarmed ett nettoexportvärde på drygt 50 miljarderkronor . Bra transportmöjligheter förskogsvaran till massafabriker och sågverk är enförutsättning för näringen. Kravet på snabbatransporter ökar eftersom massaved och timmeralltmer blir en färskvara som inte kan ligga kvar iskogen . Detta ställer storakrav på att vägarna måste vara framkomliga förskogstransporter året om.Inom några veckor kommer stora delar avlänsvägnätet att avstängas för trafik på grund avtjälskador. Inte minst gäller detta i skogslänen.Över 1 av de statliga vägarna i skogslänenstängs av på grund av tjälskador. Vägarnakommer i många fall att vara avstängda i 10 veckoreller mer, dvs. Det är oacceptabeltoch tydligt exempel på att de regionalpolitiskahänsynen inte vägt tillräckligt tungt iinfrastrukturplaneringen.Det finns därför mot denna bakgrund anledning attöverväga om tillgängliga medel förinfrastrukturinvesteringar prioriteras på rätt sätt.Mot denna bakgrund vill jag frågakommunikationsministern:Vilka åtgärder tänker kommunikationsministernvidtaga för att förbättra bärigheten på vägnätet iskogslänen?1993/94:113 av () till statsministernom giltigheten av svensk grundlag inför EU-rätten:I inför EG betänkande,SOU 1993:14, slogs fast att EG-medlemskapinnebär att staten överlåter en del av de högstastatsorganens beslutsbefogenheter tillgemenskaperna. ''En konsekvens av denöverlåtelsen är dels att normer som rådet beslutatkan -- oberoende av hur medlemsstatentraditionellt ser på den internationella rättensställning -- gälla i medlemsstatens, delsatt de gemensamma normer som är direkttillämpliga/har direkt effekt gäller framförmedlemsstatens egna lagar oavsett dessaskonstitutionella valör, alltså principiellt ävenframför grundlagen. ''Grundlagar har vi för att ange de grundläggandespelreglerna i samhället för politik ochmyndighetsutövning och för demokratisjkarättigheter. Grundlagar är kringgärdade medsärskilda beslutsordningar därför att de inte utanvidare skall kunna ändras.I ett medlemskap i upphör grundlagarna att hadenna karaktär inför . Ett EU-beslutäven antaget mot den svenska ellerfolkets vilja kan åsidosätta svensk grundlag. Ävenett domstolsutlåtande -- en domstolsuttolkning avfördragen -- kan få en sådan följd; och där harSverige egentligen ingen röst alls; den domare somSverige kommer att få utse får inte företrädanationella intressen eller vara politiskt bunden. Vårgrundlag kan alltså komma att köras över heltovanför folkets huvuden.Sådan är hittillsvarande ståndpunkt.EU-rätt har företräde framför nationell rätt.Vid den utfrågning som följde i efterpresentationen av det svenska avtalet gavemellertid såväl utrikeshandelsminister statsminister en annan bild av läget. ''I gäller svensk lag och i andra länderannan lag. I EU:s institutioner gäller EU:sbestämmelser'', yttrade statsrådet många EU-bestämmelser -- haftdirekt rättsverkan i medlemsländerna, antyderdetta uttalande av statsrådet att enändring härvid skett.Statsministern uttalade också vid samma tillfälle:''Den yttersta garantin för svensk grundlag ligger iSveriges riksdag och i grundlagen själv. Det är enmycket viktig princip. Vi skall aldrig lita på någonannan än oss själva när det gäller våra grundlagar.Vi skall aldrig göra våra svenska grundlagar tillföremål för andras beslutsfattande eller för andrasmedverkan. Svensk grundlag gäller i Sverige.Beslut om svensk grundlag fattas av . -- Detta respekteras av andra. ''Dessa uttalanden ger intrycket att EU:srättsprincip om EU--rättens överhöghet övernationell rätt inte längre har giltighet. Detta skullevara en anmärkningsvärd förändring inom EU.Med hänvisning till det ovanstående vill jag därförtill statsminister ställa följande frågor:Har EU nu frångått principen omgemenskapsrättens företräde framför nationellrätt?Har i förhandlingarna lyckats få ettpermanent undantag innebärande att svenskgrundlag gäller i även i de avseenden denskulle kunna strida mot EU-rätt?1993/94:114 av () tillstatsministern om giltigheten av svensk grundlaginför EU-rätten:I inför EG betänkande,SOU 1993:14, slogs fast att EG-medlemskapinnebär att staten överlåter en del av de högstastatsorganens beslutsbefogenheter tillgemenskaperna. ''En konsekvens av denöverlåtelsen är dels att normer som rådet beslutatkan -- oberoende av hur medlemsstatentraditionellt ser på den internationella rättensställning -- gälla i medlemsstatens, delsatt de gemensamma normer som är direkttillämpliga/har direkt effekt gäller framförmedlemsstatens egna lagar oavsett dessaskonstitutionella valör, alltså principiellt ävenframför grundlagen. ''Grundlagar har vi för att ange de grundläggandespelreglerna i samhället för politik ochmyndighetsutövning och för demokratiskarättigheter. Grundlagar är kringgärdade medsärskilda beslutsordningar därför att de inte utanvidare skall kunna ändras.I ett medlemskap i upphör grundlagarna att hadenna karaktär inför . Ett EU-beslutäven antaget mot den svenska ellerfolkets vilja kan åsidosätta svensk grundlag. Ävenett domstolsutlåtande -- en domstolsuttolkning avfördragen -- kan få en sådan följd; och där harSverige egentligen ingen röst alls; den domare somSverige kommer att få utse får inte företrädanationella intressen eller vara politiskt bunden. Vårgrundlag kan alltså komma att köras över heltovanför folkets huvuden.Sådan är hittillsvarande ståndpunkt.EU-rätt har företräde framför nationell rätt.Vid den utfrågning som följde i efterpresentationen av det svenska avtalet gavemellertid såväl utrikeshandelsminister statsminister en annan bild av läget. ''I gäller svensk lag och i andra länderannan lag. I EU:s institutioner gäller EU:sbestämmelser'', yttrade statsrådet många EU-bestämmelser -- haftdirekt rättsverkan i medlemsländerna, antyderdetta uttalande av statsrådet att enändring härvid skett.Statsministern uttalade också vid samma tillfälle:''Den yttersta garantin för svensk grundlag ligger iSveriges riksdag och i grundlagen själv. Det är enmycket viktig princip. Vi skall aldrig lita på någonannan än oss själva när det gäller våra grundlagar.Vi skall aldrig göra våra svenska grundlagar tillföremål för andras beslutsfattande eller för andrasmedverkan. Svensk grundlag gäller i Sverige.Beslut om svensk grundlag fattas av . -- Detta respekteras av andra. ''Dessa uttalanden ger intrycket att EU:srättsprincip om överhöghet övernationell rätt inte längre har giltighet. Detta skullevara en anmärkningsvärd förändring inom EU.Med hänvisning till det ovanstående vill jag därförtill statsminister ställa följande frågor:Har EU nu frångått principen omgemenskapsrättens företräde framför nationellrätt?Har i förhandlingarna lyckats få ettpermanent undantag innebärande att svenskgrundlag gäller i även i de avseenden denskulle kunna strida mot EU-rätt?den 14 mars1993/94:115 av () till miljöministernom miljön och utrikestransporterna:Sverige klarar inte att nå de uppställda målen attminska kväveoxidutsläppen mot till år 2000.Främst handlar det om trafikens ökningar och iförsta hand vägtrafiken. Regeringen har inte tagitdenna viktiga miljöfråga på allvar. Det visar inteminst agerandet då det gäller virkestransporter iDalarna och Härjedalen.Virkesterminaler kommer att läggas ner ochtransporterna har beslutats att läggas över frånjärnväg till lastbil.Sammantaget kommer denna omläggning att ökakväveoxidutsläppen med . Därtillkommer ökade föroreningsutsläpp av koldioxid ochkolväten. Andra negativa effekter ärbullerstörningar, olycksrisker och ökat slitage påvägarna.Att det blir billigare för företaget att läggatransporterna på väg i stället för järnväg visartydligt att prissättningen av trafiken är skev och atttrafikens kostnadsansvar knappast uppfylls.Eftersom ökningen av kväveoxidutsläppendrastiskt försvårar möjligheterna att uppnåregeringens mål att minska utsläppen vill jag ställaföljande fråga till miljöministern:Kan miljöministern medverka till attöverläggningar kommer till stånd med företrädarnaför skogsbruket för att det av regeringen fastställdautsläppsmålet skall ?6 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 10 mars1993/94:391 av () till statsrådetGörel Thurdin om grustäkter:Grustäkter (även sand- och bergtäkter) finnsutspridda över hela . och sandanvänds främst till vägbyggen och vi har många milväg i länet. För att använda en grustäkt krävstillstånd av . För täkttillstånd krävsinspektion på plats, diskussion om villkoren förtäkten, därefter ofta tillsyn och slutbesikting. Detgäller att spara känslig natur, att skyddagrundvattnet och att återställa naturen så långt sommöjligt efter avslutad täkt. Därför tar länsstyrelsenut avgift av exploatören. I görkommunerna av praktiska skäl en stor del avarbetet men får ingen ersättning för sina kostnader.Länsstyrelsen och kommunerna är överens om detpraktiska i att låta kommunerna sköta större delenav tillsynen mot ersättning.Länsstyrelsens tjänstemän skulle vara tvungna attköra bil om de skulle sköta allabesiktningar. Kommunerna klarar det med 36 000km, enligt bedömning. Det betyder45 % kortare körsträcka och därmed snabbareservice vid tillsyn.