prot · GI0911 · 1994-10-19 00:00:00 — Det är självklartatt skall vi klara dem måste man ha ett internationelltsamarbete. De förs ju med luft och vatten övergränserna och över haven. Skall vi stå utanför dennaframväxande och naturligtvis alltmer centralauppgift för den Europeiska unionen?Narkotikan och brottsligheten blir också alltmerinternationella. Den internationella brottslighetenväxer sig stark, och det plågar alla länder. DenEuropeiska unionen kommer att bygga upp en politikför att bekämpa denna verksamhet. Skall vi ståutanför? Är det detta nej-valsedeln innebär, attSverige inte skall delta i det enormt viktiga arbetet attse till att vi inte får en kraftig tillväxt utan helst får nerden internationella brottsligheten?EU menar att man borde bättre kunna ta hand omde flyktingar som uppstår till följd av konflikter ochkrig. Om länderna samverkar skulle man bättre kunnalösa de problemen. Vi har sett bekymren inte minstefter krigen i det f.d. . Innebär nej-valsedeln att vi inte skall samverka i sådana frågorutan gå på en nationell linje helt och hållet, vid sidanom övriga ?Man vill bygga upp en gemensam utrikespolitikdärför att bitterheten också i sen tid - det visarerfarenheten - är ganska stor när nationella intressenöverväger. Jag är alldeles övertygad om att krigen idet f.d. bättre kunde ha undvikits, om detvid den tidpunkten hade funnits en gemensamutrikespolitik mellan den Europeiska unionens länder.En gemensam säkerhet, slutligen. Det är enormtviktigt att man bygger upp en gemensam säkerhet,inte minst i och i Barentsområdetsom ligger i framför allt intresse. Skall vi ståutanför denna gemensamma säkerhet, som framförallt har sin tyngdpunkt på det civila området? Dencivila säkerheten blir allt viktigare.Hur skall vi lösa de här problemen ?Skall vi förhandla med den Europeiska unionen i varjesådan här fråga - om knarket, om brottsligheten, ommiljön, om utrikespolitik, om säkerhetspolitik? Skalllilla föra en förhandlingmed den Europeiska unionen eller skall vi delta?Fru talman! Sist och slutligen vill jag fråga vadsom skall hända med de 2 200 rättsakter som dennariksdag har antagit till följd av . Skall det omförhandlas, eller vadskall ske? Där har nej-sidan inga besked.Anf. 23 ():Fru talman! Vi lever i en fantastisk tid.Grunden till detta är i stor utsträckning att vi har fåtten ökad kunskap, en kunskap som har gett oss bättreteknik och större välstånd. Den kunskapen har ocksåinneburit att vi tar allvarligare på miljöfrågorna ochförhoppningsvis också att vi kan utveckla ett bättresocialt ansvar och en mer humanitär värld.Det är klart att denna värld kräver nyastrukturer. När vi kan nå mycket längre mycketkortare, när vi kan göra mycket mera med mindreinsatser, då kan man inte använda endast de gamlastrukturerna. Det krävs nya.Centerpartiet har strävat efter attskapa ett alleuropeiskt samarbete. Det har inte varitmöjligt på grund av de spänningar som har funnits iEuropa. Efter förändringarna 1989 och 1990 är lägetett annat. kan vi utnyttja möjligheterna på ettannat sätt. kan vi använda den europeiska unionen,bygga ut den åt norr och åt öster, föratt få denna alleuropeiska samverkan.Jag är förvånad över att JohanLönnroth sade här att EU har haft en positiveffekt på demokratin, men han vill inte vara med ochgöra det ännu bättre. Freden och stabiliteten har varitviktiga. Vi måste ta vårt ansvar för att driva dettavidare.Jag är också förvånad över att man i Miljöpartietär så isolationistiska. Det finns ingenting som är såglobalt som just miljöfrågorna. Degränsöverskridande miljöproblemen är någonting vipolitiker måste ta oss an i alla länder. MenMiljöpartiet säger: Stäng vid gränsen! Vi skall göraSverige bra, resten struntar vi i.Vår miljö är också miljö och omvänt. Vimåste samverka för en bättre miljö.Vi måste också samverka för mer inflytande åtmänniskorna, de vanliga, många människorna. Vi vetatt kapitalet, investeringarna rör sig snabbareöver gränserna än , beroende på dennya tekniken. Den politiska nivån måste hänga med.Annars kommer den politiska demokratin attakterseglas och vi får mindre att säga till om iförsamlingar som riksdag.Vi måste samarbeta för att skapa ekonomi ochvälfärd. Det hänger ihop med dessa frågor.En viktig fråga för mig och för är attlandsbygden, glesbygden, områdena långt borta ocksåskall leva i fortsättningen. Det främjas faktiskt av ettmedlemskap i den europeiska unionen. Vi kan taskogen som exempel. Visserligen arbetar vi där påvärldsmarknaden. Skogsindustrin är oerhört viktig förden svenska ekonomin. Men att få EU somhemmamarknad är naturligtvis en stor fördel fördenna vår allra viktigaste exportindustri.Jordbrukspolitiken har redan debatterats här endel. Jag har tidigare i denna kammare uttryckt minuppfattning om EU:s jordbrukspolitik. Den är inte allsbra och bör förändras i stora stycken. Vi måste varamed för att kunna förändra den. Vi kan inte tro attsvenska jordbrukare skall kunna producera livsmedel iöppen konkurrens med de andra EU-länderna till lägrepriser och med lägre stöd. Därför blev jag besviken när jag fick läsa avsnittet om jordbrukspolitiken isocialdemokraternas motion. Det är fullt av felaktigapåståenden.Verkligheten är faktiskt den att vi under min tidsom jordbruksminister sänkte budgetkostnaderna förjordbruket. De kommer att sjunka ännu mer vid ettmedlemskap och inte tvärtom, som det står imotionen. Det är också så att livsmedelspriserna iSverige har sjunkit . Nuföreslår man att vi i skall avstå från ett stödfrån EU för att förbättra miljön, ett stöd som innebäratt vi skulle kunna fortsätta öka möjligheten attproducera miljöriktiga livsmedel med bra djurskydd,något som de svenska konsumenterna länge harönskat.En konkurrens utan lika villkor är orimlig. Mendet är också en signal från regeringens kanske främstaEU-motståndare.Fru talman! Jag tycker att det är viktigt att vi alla,här i kammaren och i hela landet, utnyttjar den unikamöjlighet som vi just nu har att delta i det störstabeslut som har fattats för vårt land på mycket länge:beslutet att få vara med och bygga upp framtidensEuropa, framtidens värld, för fredens, för miljöns ochför demokratins skull.Anf. 24 Kommunikationsminister ():Fru talman! Det ligger en oerhörd lockelse ivisionen av det nya som vi sett växa framunder senare år. Människor kan röra sig fritt efterårtionden av förtryck. Gränser har rivits, både bildligtoch bokstavligt. Men i det ligger också storautmaningar. som vi har sett framgångar harvi stött på bakslag. Vi har sett ett som inteförmått hantera alla sina arbetslösa. Vi har settmotgångar för demokratin när den inte kan levereraett och hett eftertraktat välstånd.Jag är en hängiven, men för den skull inte okritiskanhängare av ett svenskt medlemskap i . Jag villatt vi i aktivt skall bidra till att byggamedborgarnas , där rätten till arbete, trygghet,social välfärd och god livsmiljö tillhörsjälvklarheterna - ett som kan spela enavgörande roll i arbetet med att utveckla den livsstiloch teknik som är nödvändig för att skapa enlångsiktigt hållbar utveckling.Jag är övertygad om att ett starkt kan blien väldig kraft i världssamfundets arbete för fred, godlivsmiljö och goda levnadsvillkor för alla på jorden.Tanken att det gamla , det som en gång barfram väverierna, kolkraftverken, loken, också skullekunna bli vaggan för den nya industriella revolutionensom innebär en ekologiskt uthållig utveckling, får intebara stanna vid en tanke. Det är ingen omöjlig uppgiftatt förverkliga en sådan vision på en generation.Men de som redan har bestämt sig för att säga nejtill EU brukar använda miljön som ett argument. Debrukar peka på att det inte finns garantier för attSverige skall få behålla sina strängare kemikaliereglereller att trafikströmmarna i är så stora att vibara därför skall säga nej.Vi som tror på att politiska beslut ochöverenskommelser betyder något vill istället utnyttjamedlemskapet till att ta fram bra underlag för enhårdare miljöpolitik i hela EU-området.I har vi börjat, men märk väl bara börjat,föra samman trafik och miljö. En av mina främstauppgifter som kommunikationsminister blir att ledautvecklingen mot ett mer miljöanpassat trafiksystem.Men jag tänker inte nöja mig med . Miljönhär hemma kommer inte att bli bättre om mitt arbeteslutar här. När britter, fransmän eller tyskar färdas påvägarna alstrar de avgaser som förr eller senare når desvenska jordarna, skogarna eller Östersjön.Om vi vill vara med och påverka de framtidanedfallen över oss måste vi också vara med där deavgörande besluten fattas. Vi vet redan av erfarenhet- från den här kammaren, inte minst - att vår röst somEES-medlem inte är tillräckligt stark. Vi kommeräven att här i denna kammare röstaigenom hundratals regler som vi inte haft möjlighetatt påverka.Fru talman! Jag har haftanledning att läsa det som heter omtansportpolitiken. Den kom 1992. Tankarna inom EUavviker inte i någon nämnvärd omfattning från deidéer som vi länge har haft i för att kommatill rätta med transportsektorns negativa miljöverkan.Men det får inte stanna bara vid tankar. Alla de godaförslag som arbetats fram har inte blivit handling.Vi vet att det återstår mycket innan man medsamma lätthet som vi gör i pratar mellankommunikationsdepartementen ochmiljödepartementen. Även om miljöproblemen t.ex. istäderna i våra grannländer är långt mycket värre ände vi har i är trycket därifrån lika starkt somdet som vi har här.Nu öppnas möjligheterna. och Finlandträder in som medlemmar, och det finns goda utsikteratt alla de nordiska länderna skall vara medlemmarsnart. Tillsammans med alla andra länder, t.ex.Tyskland, som har samma inställning som vi kan vibli en mycket betydelsefull kraft för att driva på föratt tankarna skall bli ord och orden faktiskt skall blihandling.Som land har vi också mycket att tillföra. Vi harerfarenheter av hur miljökostnader skall integreras ipriset för transporter. Vi har tidigare än i många andraeuropeiska länder effektiviserat järnvägstrafiken. Vivar först ut i med att introducera strängaavgaskrav. Våra metoder att stimulera renare fordonoch renare bränsle har vi visserligen fått slåss hårt föri medlemskapsförhandlingarna, men de har rönt ettmycket stort intresse.Rent konkret handlar det om att vi måste ge oss ikast med ett hårt förhandlingsarbete. Det är inteacceptabelt att en av tre lastbilar kör utan last iEuropa. Men det är inte heller acceptabelt att släppaallt fritt, så att konkurrensen snedvrids av åkare somkör med dåliga miljöfarliga fordon och medarbetskraft som är sämre betald. En av våra viktigauppgifter blir därför att även i fortsättningen gå ispetsen för höga miljöavgifter för dem som smutsarned. Som medlemmar och med stöd av vänner kan vifå igenom en sådan politik. Utanför EU kan vi intepåverka denna utvecklingen.Jag vill se en modernisering avkommunikationerna i och i . Dåhandlar det inte bara om transporter.Informationsteknologin växer med en väldig fart nu.Sverige ligger långt fram i de satsningarna. Genom attbygga samman olika system kankommunikationssystemen totalt sett effektiviseras.Men för att klara det behöver vi enhetliga regler ochöverenskommelser.Sverige ligger geografiskt i utkant. Detger oss många fördelar. Få av oss skulle väl vilja bytabort den natur som vårt "extrema" klimat ger upphovtill, även om jag tycker att det är otillständigt att detsnöar . Det är en annan sak. Men det finnsockså nackdelar som ingen får blunda för. Den skogoch de verkstadsprodukter som vi säljer säljer viföreträdesvis till länder inom EU. Nybyggen ochmodernisering av järnvägar och vägar behövs för attvåra produkter skall nå konsumenterna påkontinenten.Vi socialdemokrater har kraftfullt genom vårteuropeiska parti ESP drivit på en handlingsplan försysselsättning och en ny ekonomisk utveckling förVästeuropa. Moderninsering avkommunikationssystemen är en viktig del av dennastrategi. Inom socialdemokratin i arbetar vi nuockså med miljöfrågorna. Vi gör det under ledning avden danske miljöministern . Idéermotsvarande dem vi har haft när det gällerarbetsmarknadsfrågorna och den ekonomiskapolitiken vill vi kunna förverkliga också påmiljöområdet.Vi i har kommit långt i miljöarbetet. Numåste nya prioriteringar göras. På svärtades den rena tvätten ned av en rykandeskorsten. På tid handlade det omsjöar som växte igen, gifter som spreds i jordbruketosv. Då kunde vi klara stora förbättringar med enbartåtgärder i . Men, fru talman, sedan ozonskiktetfaktiskt bokstavligen sprack tror jag att de allra flestainser att miljön i inte kan bli bättre förrän vifår med oss flera länder på hårda tag.Jag är beredd att slåss för att hårda miljökrav skallställas på trafiken - inte bara i , utan i helavästra . Om varindustrisamhällets vagga är det nu vår uppgift att setill att också det ekologiskt uthålliga industrisamhälletskall födas.Anf. 25 ():Fru talman! sade en saksom jag håller alldeles med om. Hon sade: Det finnsinte två EU. Det finns bara ett.Det var uttryck för en ovanlig klarsynthet frånMarianne sida. I övrigt är det intemycket av det hon sade som håller ens vid en något sånär rimlig kritisk granskning.Hennes påstående om att de europeiskaparlamenten skulle förlora sin lagstiftningsrätt och attnationella demokratiska val skulle bli meningslösa harredan blivit påtagligt avvisade av skall ta upp en annan sak som hon sade. Vidett nej, sade , händer detingenting. Det innebär att allting då är oförändrat.Detta är ett uttryck för en oerhörd felsyn.Med de 12 EU-länderna - 14 från den 1 januarinär också och går med - harSverige utvecklat ett mycket nära ochalltmer omfattande samarbete som ocksåvuxit. För att fortsätta att vidga detta samarbete ochför att ge oss svenskar mer inflytande och mer maktöver besluten har sökt medlemskap i har sagt ja till det. Vi har tillsammansförhandlat fram ett avtal som är mycket fördelaktigtför Sverige.Om nu förkastar det avtalet, somVänsterpartiet och vill, om stigerav Europatåget och vill gå sin egen väg är detsjälvklart att det får konsekvenser för ochSveriges folk. kommer att urholkas och ivärsta fall helt sägas upp. Vi måste i alla fall bestämträkna med att det ganska ringa inflytande som ger oss kommer att reduceras högst avsevärt.Det bottnar i en vilja från EU:s sida att lyssna på ossunder processen med att ta fram nya lagförslag. I detavseendet blir ett rent lydstatsavtal, ochrisken finns att det helt sägs upp. Gränsproblemen försvensk export till EU kommer att finnas kvar. I värstafall kan de t.o.m. komma att växa.Fru talman! Vi vet att svenska företag, som harbortåt hälften av alla anställda inom näringslivet, harförklarat att de vid ett nej kommer att lägga flera avsina investeringar utanför Sverige.Efter det att sagt ja kan vi räkna med attskogsindustrins ambitioner att investera i Sverigekommer att reduceras ytterligare om säger nejnu. Det kommer att göra det svårare att pressa ner densvenska arbetslösheten både på kort och lång sikt.Risken för att den skall permanentas på en alldeles förhög nivå ökar.Efter hand som det av opinionsundersökningarvisade sig att finska folket med all sannolikhet skullerösta ja sjönk räntan i under det att den finskamarken steg i värde. Risken är uppenbar att vi får enmotsatt utveckling i om vi säger nej till EUden . Räntan kan komma att stiga ochkronan kan komma att sjunka i värde.Som icke medlem av EU ställer vi oss ocksåutanför det framväxande samarbetet för att bekämpanarkotikahajarna. Det ökar riskerna för att de storanarkotikasyndikaten kommer att se som ettlättare land att arbeta i. Hur motverkar vi det?Listan på de förändringar för som följeroch kan följa av ett nej kan göras mycket längre än så.Vilket är då nej-sidans alternativ? Kommer vi att fånågot svar på den frågan före ?Fru talman! En klar majoritet av det finska folketsade ett tydligt ja till EU . är redanmedlem av EU. En mycket klar majoritet av detdanska folket förklarar sig nöjda med EU och villfortsätta att vara medlemmar. Om även ochNorge går med kan vi skapa en stark nordisk kraftinom EU. Efter den finska folkomröstningen står detalldeles klart att det inte finns något samnordisktalternativ utanför EU. Det går inte heller att skapa ettsådant.Fru talman! Om nej-sidan mot förmodan skullesegra i den svenska och den norska folkomröstningenblir deras uppgift att söka upprätta en svensk-norskunion. Jag önskar dem lycke på den färden.Anf. 26 ()replik:Fru talman! Jag tror att det är frågan om vilkenvärldsbild man har. Vi tror på samarbete mellanmånga nationer, och vi tror på samarbete med säger att det kan bli enorma problemom vi inte stiger på Europatåget . Vad är det förskräckbild av situation utanför EU som nivill måla upp? Ni har faktiskt inte ännu frågat svenskafolket om de vill vara med, och ändå sitter ni redan påEuropatåget och fattar en massa beslut om anpassningav lagar och förordningar. Jag tycker att det är enmärklig syn på demokratin. Det är klart att vi skall hasamarbete. Det är klart att vi skall jobba tillsammansmed andra länder.I säger man att räntan stigerom det blir ett ja till EU eftersom vi då måste låna tillmedlemsavgiften. Jag vet inte vem som har rätt idessa frågor, men det är ingen självklarhet att räntansjunker om vi blir medlemmar.Hadar säger att danskarna är nöjda. Danmarkhar ju faktiskt fått undantag från just den ekonomiskapolitiken och från utrikes- och säkerhetspolitiken. Detvar ju detta de röstade om, och de deltar inte heller idet i nuvarande läge.Visst finns det möjligheter att samarbete mellan denordiska länderna, men inte inom EU:s ram. Detstrider mot att bilda ett nordisk blocksom sluter sig samman för att vara starka gentemot deandra.Sedan gällde det skogsindustrin. När Sverigesläppte knytningen av kronan till ecun gick exportenför skogsindustrin så bra som aldrig . Jag ärtveksam till att EU-anpassningen verkligen är detekonomiska guldägg som ja-sidan tycks tro. Det finnsmöjligheter till bra samarbete på andra sätt.Anf. 27 () replik:Fru talman! Jag delar på ytterligare några punkter. Hon har rättnär hon konstaterar att vi redan sitter på Europatåget.Jag sade alltså inte att vi skulle gå ombord på det. Jagsade att vid ett nej stiger vi av. Om vi sitter på ett tågoch sedan stiger av för att gå åt ett annat håll är dettroligt att det får betydande konsekvenser för Sverige.Det är dessa konsekvenser som jag tycker att nej-sidan skall försöka ta sig samman och redovisa.Miljöpartiet och nej-sidan talar oerhört gärna omsin vilja till internationellt samarbete med alla. Detlåter kanske bestickande för dem som inte riktigtförstår vad det handlar om. De säger ju nejtill det verkligt stora tunga samarbete som finns iEuropa. Det omfattar 350-360 miljonermänniskor. och ansluter sig nu tilldet. I nästa omgång kommer det att omfatta ,, och . Sedan kommer detatt gå vidare österut.Detta samarbete som är grundläggande ochavgörande för vill de inte vara med om, mende är med på allt annat. De vill jobba ihop medfilatelister och alla möjliga grupper, men i deavgörande sammanhangen vill inte varamed. Det bottnar alldeles säkert i en världsbild, mendet är inte min världsbild. Det är en mycket inskränktvärldsbild. Det är därför som jag hoppas att svenskafolket skall ha förnuft att följa andra än dem somlockar till isolationism. Det är precis vad Miljöpartietoch står för i det här fallet.Anf. 28 ()replik:Fru talman! Det är klart att det är frågan om vilkenvärldsbild man har. Min världsbild ser helt annorlundaut än . Jag vill inte låsa in innanförde gemensamma tullmurar som finns runt EU:sgränsområde. Jag vill inte binda upp till engemensam utrikes- och säkerhetspolitik. Jag tycker attalliansfrihet och fred är viktigt. Jag vill ha ettinternationellt samarbete. Och jag tror att det är vadstora grupper av det svenska folket också vill. Jag ärövertygad om att människor i vill ha den härfriheten och möjligheten att välja de politiker som kanfatta de politiska beslut som behövs för en godekonomi, ett gott samarbete och ett globalt samarbetei världen.Anf. 29 () replik:Fru talman! talar omtullmurar inom EU. Hon jämför dem med tullmuren iSverige. Tullmuren inom EU är något högre. Den ärca i och inom EU. Det är dennaprocent som för henne är avgörande om man befinnersig i ett rikemansblock eller har öppenhet gentemotomvärlden. Det är helt löjligt!Vad är det säger nej till?Hon säger att vi skall arbeta internationellt. Är detnågonting det europeiska samarbetet går ut på är detatt försöka se till att trygga demokratin i ochfå med de länder som under oerhört långt tid, alldelesför , stod utanför detta samarbete och lyddeunder kommunistiska regimer.Det gäller att få dessa länder trygga fördemokratin och ge dem ett välstånd och en ekonomiskutveckling som gör att också människor i de ländernakan hoppas på en framtid. Tillsammans skall mankunna bygga någonting i solidarisk anda mellanEuropas folk som för alltid tryggar freden i Europa.Det säger nej till. I stället skallMarianne samarbeta på annat håll ivärlden, men inte samarbeta om det som är centraltför och utvecklingen i vår världsdel. Det är endålig bild av världen som hon tecknar.Världen börjar alltid i vår närhet. vill hoppa över det som är vår egengemenskap, vår egen närhet, för att kunna tala omandra saker. Vi som är för ett ja vill verka på den platsdär vi finns, i den världsdel där vi lever, för att tryggaförutsättningarna för fred och frihet i vår omvärld.Anf. 30 ():Fru talman! Ett medlemsskap i den europeiskaunionen är en ny politisk plattfrom. Därifrån kan vibedriva ett förändringsarbete som går långt utöverSveriges geografiska gränser.EU är den politiska plattform där vi kan beslutaom framtiden genom att utveckla relationerna delsmellan och EU:s medlemsländer, delsförhållanden inom EU och förhållandet mellan EUoch världen i övrigt.Svenskt inflytande kan kanaliseras via densvenska regeringen och lagstiftningsarbetet, inom vårapolitiska partigrupper i samtgenom kommittéarbete och expertmedverkan inomunionen.Som kristdemokrater kommer vi att vara aktivavid ett medlemsskap i EU. Ett medlemsskap är börjanpå ett politiskt förändringsarbete med långtgåendeframtidsvisioner.Fru talman! Jag vill redogöra för våra ambitionerpå det socialpolitiska, det miljöpolitiska och detbiståndspolitiska området vid ett kommande EU-medlemskap.Kds anser att grunden för en god socialpolitik ärfamiljelivets villkor. Generösa sociala villkor förfamiljelivet är en nödvändig investering för barnensutveckling och för kommande generationer. Samhälletskall ge stöd till familjen som institution men aldrig taöver familjens ansvar och uppgifter.Vi anser att EU:s sociala dimension måste rymmautvecklingsmöjligheter för varje individ i samhället.Detta gäller oavsett ålder, kön, religion ellernationalitet, och frågona kring jämställdhet måste fåen central position.Sverige har lång erfarenhet av bra arbetsmiljöer påbåde stora och små arbetsplatser. Denna erfarenhetmåste tillföras EU:s sociala dimension.Det återstår mycket att göra för kvinnoroch ungdomar vad gäller villkor för utbildning ocharbete.EU:s medlemsländer har antagit WHO:salkoholpolitiska mål att sänka konsumtionen . relativt framgångsrikaalkoholpolitik kan bli ett föredöme för mångaeuropeiska länder i kampen mot de skadoralkoholkonsumtionen förorsakar.Kampen mot narkotikans utbredning är ettgemensamt problem för och EU. Medgemensam polisiär spaning och skärpt gränskontrollmåste vi stoppa narkotikatrafiken.Kds mål är inte ett nyliberalt marknadens Europaeller ett socialistiskt och kollektivistiskt . Vårtmål är ett familjernas och medborgarnas . Detär människan och människovärdet som skalluppvärderas.Fru talman! Det är kristdemokraternasövertygelse att EU blir en betydelsefull organisation iinternationella miljösammanhang.