prot · GI0918 · 1994-11-01 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:18Tisdagen den 1 novemberKl. 15.00 15.03Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Justering av protokollJusterades protokollen för . 2 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1994/95:55 och 56 till skatteutskottet1994/95:71 - 73 till trafikutskottet1994/95:76 till arbetsmarknadsutskottet1994/95:85 till utbildningsutskottet 3 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1994/95:29 Dubbelbeskattningsavtal mellan Sverigeoch beträffande skatter på arv och pågåva1994/95:35 anslutning tillVärldshandelsorganisationen m.m1994/95:42 Vissa socialförsäkringsfrågor, m.m.1994/95:48 Tillämpningen av Europeiskagemenskapernas konkurrens- och statsstödsregler,m.m.1994/95:53 Omräkningsförfarande vidfastighetstaxeringen, m.m1994/95:57 Mervärdesskatten och EG1994/95:60 Dubbelbeskattningsavtal mellan Sverigeoch Förenta Stater1994/95:61 Vårdnadsbidraget. Garantidagarna.Enskild barnomsorg1994/95:62 Ändring i lagen om ömsesidighandräckning i skatteärenden1994/95:63 Tillämpning av lagen (1971:176) om vissainternationella sanktioner på områden i under bosnisk-serbiska styrkorskontroll1994/95:67 Försenade årsredovisningar m.m.1994/95:69 Viss lagstiftning om besiktning påfordonsområdet1994/95:74 Återlämnande av kulturföremål1994/95:79 Tillämpningen av det europeiskamiljömärkningssystemet1994/95:80 Vissa ändringar i kyrkolagen1994/95:84 Vissa ändringar i ellagen, m.m.1994/95:87 Följdlagstiftning till förlängningen avvalperioden och riksmötet1994/95:88 Ersättning från sjukförsäkringen för vissavårdförmåner till landsting och kommuner iinternationella förhållanden m.m.1994/95:89 Förslag till alkohollag1994/95:90 Ändringar i bilagorna I och II till avtaletom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet()1994/95:92 Nya tidpunkter för redovisning ochbetalning av skatter och avgifter, m.m.1994/95:94 Ändringar i folkbokföringslagen, m.m.1994/95:95 Ytterligare medel tillUtbildningsdepartementets verksamhet1994/95:96 Garanterat studentinflytande genombibehållet kårobligatorium1994/95:98 Vissa studiestödsfrågor1994/95:99 Förändringar i arbetslöshetsersättningen1994/95:101 Frivillig miljöstyrning och miljörevision1994/95:102 Övergång av verksamheter ochkollektiva uppsägningar1994/95:106 Ändrat ikraftträdande av ändringar iplan- och bygglagen, m.m.1994/95:107 Ändring i lagstiftningen förvärdepappersfonderRedogörelse1994/95:JO1 JustitieombudsmännensämbetsberättelseSkrivelse1994/95:108 Återkallelse av proposition 1994/95:18Finansiering av myndighetstillsynen för denavreglerade elmarknaden, m.m. 4 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande fråga framställtsden 28 oktober1994/95:113 av () tilljustitieministern om finansiering avGentekniknämndensverksamhetden 31 oktober1994/95:114 av () till statsrådet om uppehållstillstånd för utlänningar somär verksamma vid svenska företagFrågorna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll . 5 § Kammaren åtskildes kl. 14.03.Förhandlingarna leddes av talmannen.RIKSDAGENBilaga till riksdagenssnabbprotokoll 1994/95:18Interpellationer1994/95:20 - 23--------------------------------------------Anmälda interpellationerden 27 oktober1994/95:20 av My till socialministern omÄDEL-reformen:Den 1 januari 1992 trädde ÄDEL-reformen, somgav kommunerna det samlade ansvaret för alllångvarig service, vård och omsorg till de äldre ochhandikappade, i kraft. gavs iuppdrag att följa och utvärderareformens tillämpning. En tredje sådan uppföljningpresenterades . I rapporten slås fast,och i viss mån intensifieras, en del av den kritik somtidigare framförts vad gäller sjukhemsvården.Till följd av kortare vårdtider inom akutsjukvårdoch geriatrik har behovet av vård hos desjukhemsboende ökat, vilket innebär att sjukhemmenfår ta emot personer som behöver mer omfattandeinsatser av rehabilitering och medicinsk vård.De brister inom dessa områden somSocialstyrelsen i tidigare utvärdering påtalat kvarståroch har i vissa fall förstärkts. rapportpekar på tänkbara orsaker, sådana som en oklaransvarsfördelning mellan kommun och landsting vadgäller rehabiliteringen och en stundtals bristandekontinuerlig läkartillgång vid sjukhemmen, vilketföranleder ifrågasätta omkommunerna alltid har erforderligsjukvårdskompetens vid sina sjukhem. Det var förövrigt farhågor för just detta som vi moderateruttryckte i samband med ÄDEL-reformens införande.Det sjukvårdsansvar som kommunerna givitsgenom ÄDEL-reformen innebär vidare attsjukhemmen får bära ett allt större ansvar för vård ilivets slutskede. I en studie detta årframkom att oron för att ej kunna säkerställa enmaximalt god kvalitet vid sådan palliativ vård var storhos berörd personal; en oro som delades även avSocialstyrelsen.Sammantaget utgör tredjeutvärdering av ÄDEL-reformen i de delar som rörsjukhemsvården en delvis förstärkt kritik.Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågortill statsrådet:Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att allasjukhemsboende skall få tillgång till god ochtillräcklig rehabilitering, för att säkerställa tillgångenav en för varje sjukhem medicinskt ansvarig läkaremed geriatrisk kompetens samt för att stimulera tillförbättringar av den palliativa vården som ges på vårasjukhem?den 28 oktober1994/95:21 av () till statsrådet om byggandet i Stockholmsregionen:1994 kommer det att byggas ca 400 bostäder iStockholms kommun,i kanske 600.Detta att jämföra med 6 000 färdiga lägenheter år1992 - en nedgång ! För att hitta liknandekatastrofala siffror måste vi gå tillbaka till nödåren1916-1918 under första värlskriget. T.o.m. underdepressionen och under andravärldskriget byggdes det fler bostäder iStockhomsregionen.Denna kollaps inom byggandet skapar flera svårasamhällsproblem. Inte minst bidrar byggkrisen tillarbetslösheten. Minst en fjärdedel av arbetslöshetenberor direkt eller indirekt på byggkrisen.Arbetslösheten är dock inte den enda negativaeffekten av det minimala byggandet. Det försämrarstatsfinanserna och berörda kommuners ekonomi.Den låga nivån på byggandet bäddar också för ensvår bostadsbrist inom . Redan nu råder detbrist på bostäder i vissa delar av Stockholmsregionen- bristen döljs dock avbostadskostnader i yngre fastigheter som ligger högtöver vad vanliga människor ens har råd att fundera på.Födslarna ökar, inflyttningen visar överskott,många yngre blir "mambos", det finns ett växandeackumulerat behov av bostäder. visar attnyproduktionen bör vara 30 000-40 000 nyalägenheter , företrädesvis i storstadsregionerna,om vi ska upprätthålla bostadsstandarden. FörStockholmsregionens del bör bostadsbyggandetkomma upp i en nivå på minst 5 000 lägenheter perår.Vänsterpartiet har under den gångnamandatperioden föreslagit - med delvist stöd avsocialdemokratin - en rad åtgärder för att stimulerabyggsektorn: investeringstöd på 400 miljoner tillnyproduktion av bostäder, bibehållnaräntesubventioner under nuvarande kris, ett ROT-program på 3,3 miljarder, investeringsstöd tillavspjälkning av smålägenheter i egnahem, stöd tillmiljöanpassad om- och nybyggnation, etc.Detaljer och nivåer i dessa förslag kan nudiskuteras utifrån dagens situation, möjligheter ochproblem. Det är viktigt att snabbt komma i gång medåtgärder, att vi i kan ge signalertill aktörerna i byggsektorn om vad som ska hända.Särskilt viktigt är detta för därproblemen snabbt kan bli ännu allvarligare - både förden enskilda och för den offentliga ekonomin.Jag vill därför fråga bostadsministern:Vad har regeringen för utgångspunkter, förslagoch tidsplan för att snabbt få i gång byggandet iStockholmsregionen och andra regioner där behovenav nya bostäder och annat byggande är överhängande?1994/95:22 av () tillutbildningsministern om kontinuerligkompetensutveckling:Den snabba samhällsomvandlingen gör detnödvändigt att förändra den traditionella synen påutbildning. är det inte tillräckligt med engedigen grundutbildning. Inom de flestasamhällsområden krävs ständig fortbildning ochkompetensutveckling.Tillgången på fortbildning av hög kvalitet varierarmellan olika yrkesområden och sektorer. Väl känt ärockså att stora skillnader råder när det gäller enskildamedborgares möjligheter till fortbildning. I ett längreperspektiv är det nödvändigt att finna former för ochfinansiering av kontinuerlig kompetensutveckling omSverige som nation skall kunna hävda sig när detgäller arbetskraftens kunskapsnivå.Den borgerliga regeringen gavutbildningsministern bemyndigande att tillkalla ensärskild utredare för att utreda dessa frågor. Isammanhanget skulle bl.a. frågan om s.k.utbildningskonton utredas liksom förutsättningarnaför såväl privata som offentliga utbildningsanordnareatt utveckla utbildningar lämpade för denkontinuerliga kompetensutvecklingen.Mot bakgrund av ovanstående hemställer jag atttill utbildningsministern få ställa följande frågor:Vilka åtgärder avser den socialdemokratiskaregeringen att vidtaga för att svara mot de snabbtökade behoven av kontinuerlig kompetensutveckling?Kommer regeringen att låta utreda någon form avutbildningskonton som finansieringsform för vuxnaskompetensutveckling?1994/95:23 av () till statsrådetPierre om ekologiskt katastrofbistånd tillRyssland:Det omfattande oljeutsläppet vid Usinsk vid Uralär en ekologisk katastrof av stora mått. Ryskamyndigheter bekräftar att utsläppen är mycket storasamt att olja, efter det att en fångstdamm för läckandeolja gett vika, läckt ut i två bifloder till leder i sin tur till Barents hav.Petjoraflodens delta är med sitt rika fågelliv ett avde de mest skyddsvärda områdena i . Blandannat är deltat den viktigaste rastplatsen i världen förden mindre sångsvanen. Då utgör enbarnkammare för det arktiska beståndet av torsk,innebär läckage av olja till havsmiljön både enekologisk och ekonomisk katastrof. Både land- ochvattenmiljön i arktiska regionen är mycket känslig föralla typer av föroreningar då nedbrytningen av dessatar mycket på grund av låga temperaturer. Detär i detta ljus saneringsarbetet skall ses. Ett effektivtsaneringsarbete innebär att skadeverkningarna faktisktkan begränsas på ett betydande sätt.De uppgifter som kommit fram kring katastrofenär än så länge motstridiga. Det är svårt att få en klaruppfattning exakt över vad som hänt, hur storamarkområden som förorenats, hur mycket olja somläckt ut, vilka resurser som satts in för att begränsaskadeverkningarna etc. Min uppfattning är att Sverigei flera avseenden har värdefull expertkunskap atterbjuda både för relevant skadebedömning och vadgäller oljesanering. Ekologisk expertis som kan geassistans för utvärdering av de ekologiskakonsekvenserna på lång sikt vore också av stort värde.Med anledning av ovanstående vill jag frågabiståndsminister följande:1. Ämnar biståndsministern erbjuda Rysslandekologiskt katastrofbistånd?2. Är biståndsministern beredd att förutomexpertis på skadebedömning och oljesanering ocksåerbjuda ekologisk expertis för att ge assistans vidutvärdering av de långsiktiga miljöeffekterna till följdav oljeläckaget?RIKSDAGENBilaga till snabbprotokoll 1994/95:18Frågor1994/95:107 - 112------------------------------------------------------------------------------------------Anmälda frågorden 25 oktober1994/95:107 av andre vice talman ()till justitieministern om kriminalisering av bruk avdopningsmedel:Vi vet att användandet av dopningsmedel ökar,börjar allt tidigare och är förknippat med allvarligabiverkningar och problem. Det finns risker för atttillgången på anabola steroider kommer att ökaytterligare. I och flera andra europeiskaländer sker försäljning utan någon kontroll. Det finnsockså indikationer på att tidigare narkotikalangareövergår till försäljning av steroidpreparat som lönarsig bättre. Det behövs en samlad satsning för attkomma till rätta med dopningsmissbruket. Ett led idetta skulle vara att skärpa lagstiftningen.Dopningslagen som trädde i kraft förbjuderförsäljning och innehav av vissa dopningsmedel. Menlagen förbjuder inte konsumtion av illegaladopningspreparat. Detta skiljer denna lag frånnarkotikalagstiftningen, där även det personligabruket är kriminaliserat. När dopningspreparateninjiceras eller svalts av användaren kan samhället intelängre ingripa med lagliga medel. Därför bör lagen ändras så att ävenkonsumtion av dopningsmedel blir kriminaliserat. Detskulle också öka möjligheterna för polis ochsocialtjänst att ingripa tidigare mot missbruket.Är statsrådet beredd att kriminalisera konsumtionav illegala dopningmedel?1994/95:108 av () till socialministernom val av daghem:Socialdemokraterna har aviserat förslag sominnebär klara begränsningar i valfriheten på detsociala området.Vilka åtgärder avser statsrådet vidta i syfte attminska föräldrarnas lagstadgande rätt att väljaalternativa dagis?den 27 oktober1994/95:109 av My () till socialministernom vården av demenssjuka:Socialstyrelsen presenterade dentredje avrapporteringen av uppföljning ochutvärdering av ÄDEL-reformen. I denna rapportpekas bl.a. på problemet med att ge de allt flerdemenssjuka vid våra sjukhem en adekvat vård. Enförsta förutsättning för detta är att diagnos är ställd.En SPRI-studie visade att av ca 6 000sjukhemsboende bedömde personalen att knappthälften kunde betecknas som dementa. Endast 40 %av dessa hade blivit föremål för demensutredning,något som fann varaotillfredsställande och indikera en kvalitetsbrist inomsjukhemsvården.Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för atttillförsäkra varje misstänkt demenssjuk isjukhemsboende utredning och diagnos?1994/95:110 av () tillfinansministern om skatt på reklamfinansierade TV-kanaler:De senaste årens kraftiga kommersialisering avetermedier har betytt att allt fler barn och unga seralltmer på TV-program med betydande våldsinslag.Uppgifter från polis och andra som arbetar för attbekämpa våldet i samhället visar på att det massivamedievåldet påverkar beteendet och bidragit till enökning av särskilt det grova våldet i samhället.För att motverka våldstendenserna krävs åtgärderfrån såväl envar av oss som medborgare som avaktörerna på marknaden. Det kan inte uteslutas att detkrävs ytterligare lagstiftning och internationellsamverkan för att minska videovåldet om intemarknadens aktörer själva sanerar marknaden ochminskar frekvensen våldsinslag i utbudet ochbojkottar grov våldsunderhållning.Det borde också vara självklart att detkommersiella TV-utbudet inte som för närvarandefavoriseras i skattehänseende.Kommer finansministern att ta initiativ till någonform av skatt på reklamfinansierade TV-kanaler?den 28 oktober1994/95:111 av () till statsrådet om riksidrottsgymnasierna:Skolverket har låtit göra en översyn av systemetmed riksrekryterande idrottsgymnasier i samråd medRiksidrottsförbundet och Svenska Kommunförbundet.Utredningen mynnar ut i ett förslag som innebär att ettantal riksidrottsgymnasier måste ifrågasättas samt attidrottsrörelsen framgent får ta ett större ansvar förutbildningarnas specialidrottsdel.Vilka åtgärder avser regeringen att vidtaga medanledning av denna utredning?1994/95:112 av () tillförsvarsministern om nedläggning av I 20:1992 yrkade socialdemokraterna i en partimotionpå att I 20 i skulle läggas ned.Den nya socialdemokratiska regeringen har i sinregeringsförklaring deklarerat en tidigareläggning avnästa försvarspolitiska beslut och finansministerGöran har aviserat besparingar iförsvarsbudgeten redan från 1995.Innebär dessa besked att försvarsministernkommer att fullfölja den socialdemokratiska politikenfrån 1992 och föreslå en nedläggning av I 20 i ?1 § Justering av protokoll 22 § Hänvisning av ärenden till utskott 23 § Bordläggning 14 § Anmälan om frågor 11994/95:113 av () till justitieministern om finansiering avGentekniknämndens 1verksamhet 91994/95:114 av () till statsrådet omuppehållstillstånd för utlänningarsom är verksamma vid svenska företag 95 § Kammaren åtskildes . 2Anmälda interpellationer 31994/95:20 av My till socialministern om ÄDEL-reformen: 31994/95:21 av () till statsrådet om byggandet iStockholmsregionen: 31994/95:22 av () till utbildningsministern om kontinuerligkompetensutveckling: 41994/95:23 av () till statsrådet om ekologisktkatastrofbistånd till Ryssland:2Anmälda frågor 41994/95:107 av andre vice talman () till justitieministern omkriminalisering av bruk avdopningsmedel: 61994/95:108 av () till socialministern om val av daghem: 61994/95:109 av My () till socialministern om vården av demenssjuka:61994/95:110 av () till finansministern om skatt påreklamfinansierade TV-kanaler: 6den /95:111 av () till statsrådet omriksidrottsgymnasierna: 71994/95:112 av () till försvarsministern om nedläggning av I 20:7Prot.1994/95:181 novemberProt.1994/95:181 novemberProt.1994/95:181 novemberProt.1994/95:181 november