prot · GH09115 · 1994-06-01 00:00:00 — Jag menar inteatt den litteraturen skall förbjudas -- jag vill endastpeka på närvaron av dessa idéer.Det är ingen tvekan om att den nya kommunallagsom antogs 1991 har öppnat dörrarna för vissabakslag i den lokala demokratin. Vårt parti godtogen friare nämndorganisation utom när det gälldemiljö- och hälsovårdsnämnd, som vi ville skullevara obligatorisk. Vi godtog också de ökadedelegationsmöjligheterna. Den nya friheten har ikommunerna nyttjats för att kommersialiseraverksamheten och minska de folkvaldas antal ochinflytande. De mycket starka högertendenserna ipolitiken har underlättat införandet av ett systemsom prioriterar snabbhet, informell handläggningoch regellöshet.Vi tror att det är ett misstag att tro att mindredemokrati leder till ökad effektivitet generellt sett.På kort sikt kan det tyckas så. Men denna konfliktär delvis skenbar. Demokratiskt fattade beslutvinner just genom sitt folkliga stöd styrka och gersammantaget en ökad effektivitet.Argumenten för att vi inte längre har råd med endemokratisk beslutsprocess tycks för närvarandeväxa i styrka. Tjänstemannastyre och bolag tar övermer och mer av de löpande besluten. Därmedminskas också förtroendet för de kommunalabesluten och för demokratins principer. I längdenkommer den kortsiktigt vunna effektiviteten attförbytas i sin motsats.I regeringsformens 2 kap. 1 § är medborgarnatillförsäkrade en rad friheter, de s.k. demokratiskafri- och rättigheterna: yttrandefrihet,informationsfrihet, mötesfrihet,demonstrationsfrihet, föreningsfrihet ochreligionsfrihet.Mot dessa grundlagslöften står en alltmerskrämmande praxis. Anställda ute i kommunernahotas och avkrävs tystnad och lojalitet när dekritiserar kommunala beslut. Det finns en risk attyttrandefriheten sätts ur spel. Ett antal JO-ärendenhar också visat på övergrepp mot kommunaltanställda. Detta är givetvis totalt oacceptabelt.Likväl nämns inte detta problem i propositionen.Det är kombinationen av minskatanställningsskydd, friare lönesättning, friarebehörighetsvillkor för olika arbeten ochodemokratiska synsätt som gör att många offentligtanställda nu känner sina demokratiska rättigheterkringskurna.När offentliganställda demonstrerar med påsaröver huvudet visar det hur demokratiskarättigheter håller på att tryckas tillbaka och atträdsla och maktlöshet har blivit vardag.Vi kan för vår del förstå att folk tar på sig de härpåsarna. Men jag menar att rätt väg är att slita avsig påsarna, se motståndarna i ögonen, ställa krav,försvara grundlagsfästa rättigheter, kämpa för denrätt man har som anställd och pressa politiker ochkommunala byråkrater på raka besked. Despotiskachefer och kommunalråd måste dras införArbetsdomstolen och . Omde inte tar reson måste de bytas ut den politiskavägen. Lagstiftningen ger enligt min meningfortfarande ett starkt stöd för just de demokratiskafri- och rättigheterna.Det är främst genom den lokala politiska kampensom demokratin kan upprätthållas. Det spelaringen roll hur bra lagstiftning som finns, om deninte utnyttjas på rätt sätt. Det är ytterstmedborgarnas aktivitet i politiska partier, i fackligaorganisationer och andra folrörelser som bär uppdemokratin.Jag hoppas emellertid att det tillkännagivande somregeringen nu får om uppföljning och utvärderingockså skall leda till förslag som stärker denkommunala demokratin.Vi har velat stärka det s.k. folkinitiativets ställningnär det gäller folkomröstningar men samtidigtbegränsa möjligheten till folkomröstning till någraviktiga områden.Vi tror inte att närvarorätten förpersonalföreträdare behöver minskas på det sättsom föreslås i propositionen. Också denutvidgningen av sekretessen som förslås skulle vivilja avvakta med.Vi vill också att hos regeringen begär ettförslag som avgränsar och preciserardelegeringsrätten, så att missbruket av dennadelegeringsrätt kan upphöra.När det gäller möjligheterna till kommunaluppdragsverksamhet har vi synpunkter som ärlikartade dem som framgår av densocialdemokratiska reservationen.Med detta vill jag, herr talman, yrka bifall tillmeningsyttringen i mom. 3, 10 och 23.Anf. 103 ():Herr talman! ville i sittinledningsanförande gå tillbaka till den gamlatidens kommun, där varje politiker var välkändbland sina grannar. Man måste nog inse att det integagnar verksamheten att drömma sig tillbaka. Istället bör man inse att den lokala demokratin av60-talssnitt inte fyller sin funktion på 90-talet.Ambitionen är självfallet att väljarna skall kännasina politiker, men vi lever i en annan värld änsockenpolitikerns. Det är bara att inse att vi fårvälja andra modeller för vår kontakt och vårt närasamarbete med väljarna. I det föreliggandebetänkandet finns det flera förslag i den riktningen.Bengt tog avstånd från anslag motdemokratin. Det är bara att vara tacksam för att engammal kommunist, som , så klart tarställning för demokratin, ett flerpartisystem ochparlamentarism. Man skulle kunna säga att detfaktiskt är på tiden.En utveckling av den lokala demokratin har varitnödvändig för att man skallkunna uppfylla de krav som den nya tiden ställer påde självstyrande kommunerna. Det första steget iden utvecklingen var den nya kommunallagen. Dentog framför allt sikte på att det skulle vara friarearbetsformer och att insynen och kontrollen i demånga kommunala företag som då växte upp skullesäkras.I samband med att den nya kommunallagen antogsuttalade tydligt att sådanahär förändringar måste följas upp. Vi sade att man måste återkomma medförslag till ändringar om det skulle behövas.På vissa områden tog vi inte ställning; vi förväntadeoss förslag . Det gällde ytterligare krav påinsyn och kontroll, självkostnadsprincipen ochsekretesslagstiftningen i kommunerna i och medden nya organisationen. Resultatet har blivit flerautredningar i viktiga frågor när det gällerkommunala förhållanden. Några av förslagen tasupp i det föreliggande betänkandet. Alla syftar tillatt öka det medborgerliga inflytandet på lokal nivå.Ett av de förslag som finns i betänkandet gällerregler för de kommunala folkomröstningarna.Folkomröstningar skall kunna användas som ettberedningsunderlag i viktiga frågor.Socialdemokraterna vänder sig mot att maninhämtar kommuninvånarnas synpunkter på dettasätt. Vad är det för fel med att låta medborgarnasäga sin mening på detta sätt? Vi vet attkommuninvånarnas sätt att engagera sig i lokalafrågor är annorlunda jämfört med för 10--20år sedan. De engagerar sig ofta i en speciell frågaoch vill ge sin mening till känna. På det här sättetkan man faktiskt fånga upp det intresse fördemokratin som finns hos medborgarna. Islutändan är det fortfarande den representativademokratin som fäller avgörandet i så måtto att detär kommunfullmäktige som avgör huruvida och i såfall när en sådan folkomröstning kan äga rum.Det här förslaget är en bra avvägning mellanrepresentativ demokrati och direktinflytande. Detslutgiltiga beslutet fattas av de valdarepresentanterna. Detta innebär inte attbeslutsfunktionen överlämnas. Det innebär attunderlaget för det beslut som skall fattas breddas.Man skall inte vara så förtvivlat rädd för attinhämta kommuninvånarnas synpunkter när deengagerar sig i en speciell fråga. Det är viktigt attkanalisera och fånga upp det intresse fördemokratin som finns hos medborgarna.Ett annat område som flera har varit inne på ochsom har debatterats livligt handlar om insyn ochkontroll. Det har kommit ytterligare förslag ochbeslut om insyn och kontroll i de kommunalabolagen. I propositionen talas det mycket kraftfulltom vikten av att kommuner och landsting t.ex. iavtal försäkrar sig om möjlighet till inflytande ochkontroll av sådana verksamheter som haröverlämnats till utomstående entreprenörer.Det är utomordentligt att intresset nu fokuseras pådetta område. På många håll har faktisktkommunerna och landstingen skött kontrollen ochinsynen litet si och så. Det handlar naturligtvismycket om att det finns en okunnighet eller envalhänthet när man börjar arbeta på ett nytt sätt.Vi tycker att propåerna i propositionen inte ärtillräckligt omfattande. Därför har ett enigt utskottföreslagit att dessa frågor skall utredas och följasupp -- detta mot bakgrund av de mycketomfattande reformer som har gjorts ikommunerna. De organisatoriska förändringarnahar ju inneburit att de kommunala monopolen harbrutits upp.Vi vill alltså att man tittar påoffentlighetsprincipens tillämpning och på vilketsätt det går att ytterligare försäkra sig omallmänhetens insyn och kvalitetskontroll i deverksamheter som överlämnas till någon annanproducent. är det oerhört viktigt att manhittar en lämplig avvägning mellan denna insyn ochkontroll och de privata företagens möjlighet attverka i en konkurrensutsatt sektor.Som någon redan har påpekat är det inte meningenatt kommunerna företrädesvis skall drivaföretagsverksamhet. Huvudregeln skall vara attkommunerna driver verksamhet i normalnämndform, men om verksamheten överlämnas iprivat regi skall man försäkra sig om att man kangöra kvalitetskontroller och andra kontroller på detpolitiska planet i övergripande form. Det ärutomordentligt att det i propositionen finns ettförslag till lagtext som klart och tydligt säger attkommuner och landsting har ansvaret också om deöverlämnar produktionen av tjänsten till någonannan.Herr talman! Jag skulle också vilja säga något omsjälvkostnadsprincipen. Jag nämnde i början att vi,när den nya kommunallagen antogs, lämnade ettuppdrag till regeringen. Man skulle göra enutredning om självkostnadsprincipen och sedanåterkomma. Därför skrevs det inte in någonting ilagen vid det tillfället.Det offentliga monopolet fanns vid den tidpunktenfortfarande kvar i kommuner och landsting när detgällde produktion av tjänster, service och omsorgav olika slag. Verksamheten var alltså intekonkurrensutsatt. Det innebar att det var oerhörtsvårt att se vad som egentligen var självkostnader.Det är bakgrunden till att vi då inte sade någonting.Nu är förhållandet ett helt annat. Den borgerligaregeringen har brutit upp de kommunalamonopolen. Vi har också infört ett fritt val förmedborgarna. Det betyder att avgifter och priserkontrolleras på ett mycket tydligare och effektivaresätt genom marknaden och genom medborgarnasval.Nu kommer förslaget om attsjälvkostnadsprincipen skall skrivas in ikommunallagen. Jag tycker att det ärutomordentligt, eftersom det på sina håll faktiskthar rått tveksamhet om att kommunen skulle följasjälvkostnadsprincipen, även om vi i motivtexternaskrev att så skulle vara fallet tills nya förslag kom.Det är bra att detta kodifieras.Vi har, tycker jag, en levande demokrati. Den härpropositionen och det betänkande som vibehandlar är ett bevis för att den faktisktfungerar, att den utvecklas och anpassar sig efterdagens förhållanden, så att den kan tjäna som ettbra instrument för medborgare och politiker. Detär viktigt att vi har en demokrati som kan fördjupasoch som kan utvecklas och förändras i takt medbåde medborgarnas önskemål och tidens krav.Herr talman! Jag vill därmed yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag på reservationernaoch yrkande.Anf. 104 () replik:Herr talman! har en tendens attvilja diskutera historia. Det har jag i och för sigingenting emot, men det är framtiden som är detcentrala.Jag gjorde mitt politiska ställningstagande i denfasta övertygelsen att representativ demokrati ochparlamentarism var det som mitt parti slogs för.Men jag visste också att i vårt lands historia har detvarit högern som varit motståndare till detdemokratiska genombrottet. Det finns mörka sidori alla partiers historia. Det var arbetarrörelsen ochliberalerna som drev igenom demokratin i Sverige.Det fanns de som sköt skott mot demonstranter ochdödade människor i . Det var intevänstern. Det fanns folk som utövade mordbrandmot en tidningsredaktion och brände ihjäl femmänniskor 1941. Det var inte vänstern. I de fallenvar det högern.Vi kan fortsätta diskussionen om vem som har mestoch vem som har minst på sitt samvete.Arbetsrättskommittén ville faktiskt försvagaanställningsskyddet, införa skärpta lojalitetskrav ilagstiftningen och införa möjligheten att säga uppmänniskor. diskuterademan också löneprinciper där lojalitet gentemotarbetsgivaren skulle vara en grund för lönesättning.Det har också pågått försök i kommuner med detta.Anser att de här kraven pålojalitet som grund för lönesättning är någontingsom befrämjar de kommunanställdas möjlighet attdelta i den politiska debatten och att även kritiserakommunala beslut? Är det inte en risk förenad medatt införa den här typen av krav?Anf. 105 ()replik:Herr talman! Som mycket väl vet ärArbetsrättskommitténs förslag just förslag och harinte kommit till uttryck i några beslut när det gällerde frågor som har tagit upp.När det sedan gäller andra synpunkter påarbetsrättens område kan det inte vara okänt förBengt att vi har haft en del regler som harvarit till förfång för verksamheten och även förutvecklingen i företagen, för deras möjlighet attkonkurrera och därmed säkra jobben. Det ärnaturligtvis mot den bakgrunden vi har haft enmycket livlig debatt på arbetsrättens område ochfortfarande har det.Bengt vill referera historia. Det är märkligtatt han är tvungen att gå tillbaka till 30- och 40-talenför att ta exempel. Det hade också kunnat tasexempel , när Vänsterpartieteller kommunisterna som ni dåhette varmt omfamnade enpartiföreträdare frånÖst- och Centraleuropa.Anf. 106 () replik:Herr talman! Den fråga som jag ställde handladeockså om hur såg på att man ställerlojalitetskrav som grund för lönesättning ikommunerna. Kan det vara någonting som gynnarde anställdas möjlighet att delta i denkommunalpolitiska debatten?Anf. 107 ()replik:Herr talman! Självfallet skall ocksåkommunanställda ha möjlighet att delta i denkommunala debatten och i debatten kring viktigafrågor i sin hemkommun. Självklart skall mankunna göra det. I de enskilda fall där man harupplevt att det har förekommit övertramp har jaginte tillräckligt med information för att över huvudtaget kunna kommentera dem. Jag tycker att det ärangeläget att vi alla slår vakt omoffentlighetsprincipen och möjligheten för allamedborgare att delta i debatten, även dekommunalt anställda.Anf. 108 ()replik:Herr talman! Jag vill i polemik mot YlvaAnnerstedt fortsättningsvis också hävda att jagtycker att folkinitiativ när det gäller kommunalafolkomröstningar är en skenreform, ett slag iluften. Vi är mycket måna om och skriver i vårreservation att vi vill slå vakt om den representativademokratin. Vi vill slå vakt om de politiskapartiernas arbete. De politiska partiernas arbete ärgrundstenen i en demokrati. Jag tycker attfolkinitiativet verkligen är att inbjuda till att manskall strunta i och gå förbi de politiska partierna.De politiska partierna skall ha så stor kännedomom vad deras väljare i en kommun önskar sig attsådana här kommunala folkomröstningar äröverflödiga.Jag vill dessutom fråga hur honhar tänkt sig att man skall kunna kontrollera deskriftliga insamlingslistor som skall göras upp omnågra vill överklaga folkomröstningsbeslutet. Hurskall man kunna kontrollera att alla som har skrivitpå listorna bor i kommunen, att de ärröstberättigade. Det kommer att vålla åtskilligthuvudbry.Om tiden medger vill jag gärna fortsätta att läsa urden artikel som har skrivit i . Där tarhan upp de politiska partiernas arbete och påstår attdet finns en utbredd defaitism för problemen medde politiska förtroendeuppdragen. Hävdar man detfungerar det som en självuppfyllande profetia. Omman ständigt utgår från att partierna aldrig merkommer att bygga sitt arbete på en folklig bas, attden politiska styrningen definitionsmässigt är ensvag organisationsform, då får vi naturligtvis demärkliga hybrider som växer upp på olika håll ilandet. En handfull politiker i ett fåtal nämnder styrverksamheten. Uppdragen fördelas på så få händeratt de bara kan bäras av personer som har politikensom hel- eller deltidsyrke. Tjänstemannastyretökar och den politiska kontrollen försvagas.Klyftan mellan väljare och valda permanentas.Detta är ett framtidsscenario som vi alla skallhjälpas åt att motarbeta. Därför behöver depolitiska partierna stärkas.(forts. )Välkomsthälsning14 § (forts) f415 > Lokal demokrati(forts. KU40)Anf. 109 TREDJE VICE TALMANNNEN:Vi har besök i av en delegation fråndet belgiska parlamentet, en delegation underledning av talmännen . Delegationen är nu påläktaren. Jag hälsar talmännen och delegationenfrån varmt välkomna till riksdag.Anf. 110 () replik:Herr talman! sade attfolkinitiativet skulle vara en skenreform. Varför ärSocialdemokraterna så förfärligt rädda för attlyssna på vad folk säger? sägeratt de politiska partiernas arbete måste stärkas. Ja,det här är ett sätt. Vi vet mycket väl att den tidenär förbi när de politiska mötena var det enda somlockade folk i samhället. Det finnsannat som konkurrerar med den politiskaverksamheten. Vi skall vara rädda om detengagemang som visas i olika frågor, ta till vara detengagemanget och kanalisera det in i de politiskapartierna.Varför tror att det är hopplöstatt använda detta engagemang för att få människoratt gå vidare och engagera sig också i ett politisktparti? Det är många som har börjat sin politiskaverksamhet med att engagera sig i en politisk frågaeller en angelägen fråga i sin egen kommun. Manskall inte alls bortse från att folkinitiativ mycket välkan vara inkörsporten till ett politiskt arbete i ettpolitiskt parti. Framför allt har de politiskapartierna i , där vi alla har svårt att engageramänniskor , all anledning att ta till varade nya initiativ och möjligheter som visar sig.Hur skall man kontrollera insamlingslistorna?frågar . Ja, det finns mångamöjligheter i , t.ex. när man skallpresentera en namnlista för att få registrera ettpolitiskt parti eller för att hävda andra saker. Det ärväl inte svårare att kontrollera i det fallet än iandra?Catarina Rönnung hänvisar igen till den DN-artikeldär man har förutsatt demokratins och de politiskapartiernas död. säger hon att om mantalar om det tillräckligt , så blir det ensjälvuppfyllande profetia. Då tycker jag faktiskt attCatarina Rönnung skall akta sig för att ständigtupprepa de domedagsprofetior över demokratinsom står i den nämnda . Låt oss i ställetsamarbeta för att finna former för att utvecklademokratin.Anf. 111 () replik:Herr talman! och jag börjar blisams. Hon sade nämligen att intresset skallkanaliseras in i de politiska partierna. Just det, YlvaAnnerstedt! De politiska partierna skall engagerasig så mycket, att det inte skall behövas någrakommunala folkomröstningar för att pejla enopinion. Där skiljer sig våra åsikter åt ordentligt.Man kan skapa en opinion i en viss fråga, men detär de politiska partierna som har det långsiktigaansvaret för att se till att skatter täcker utgifterna.Man kan egentligen kanalisera en opinion i vilkenfråga som helst och få fullmäktige att ta upp en frågaom folkomröstning på sitt bord. Men det långsiktigarejäla arbetet utförs i de politiska partierna, via denrepresentativa demokratin.Jag har inte förutspått de politiska partiernas död.Tvärtom vill jag verka för att de politiska partiernai stället stärks. Det är den vägen vi skall arbeta. Detillfälliga opinionerna är inte så mycket att bygga ettlångsiktigt politiskt arbete på. De politiskapartierna skall själva vara så lyhörda att man vethur man skall agera i sin hemkommun.Anf. 112 () replik:Herr talman! Utskottsmajoriteten understryker attdet inte är fråga om någonting antingen-eller utanom både-och. Folkomröstningar kan tjäna som ettsätt att fånga upp folkopinioner, synpunkter somannars kanske inte hade kommit fram. På så sätt fårman ett betydligt bättre underlag för beslut i denvalda församlingen. Det är inte fråga om att ersättaden representativa demokratin med endirektdemokrati i form av folkomröstningar,tvärtom. De skall vitalisera varandra. Jag tycker attdet verkar överlägset att säga att det bara är i depolitiska partierna som det utförs rejält arbete. Jagtror visst att många hängivna och engagerademänniskor kan lägga ner ett mycket gott arbete i enfolkomröstningskampanj för att föra fram sinasynpunkter.I dag är det så många intressen som tävlar ommänniskors uppmärksamhet, att många bara orkarengagera sig i en fråga i stöten, den fråga som berördem . De orkar inte med hela det långsiktigaarbete som de politiska partierna står för och som vibägge är angelägna om skall fortsätta att utvecklas.Men för den skull behöver man inte strunta i detarbetet, utan tvärtom se det som en möjlighet attvitalisera demokratin och de politiska partiernassätt att arbeta i en modern tid.Det är därför som utskottet klart och tydligt imajoritetsskrivningen har tagit ställning för att viskall kunna ha folkomröstningar. De skall kunnaåstadkommas med hjälp av ett folkinitiativ. Islutändan är det kommunfullmäktige som fattarbesluten.Anf. 113 Civilminister ():Herr talman! Lokal demokrati är en avhörnstenarna i vårt demokratiska samhälle. I ettgott samhälle är det naturligt för alla människor attvara med och dela på inflytande och ansvar.Regeringens och uppgift är att stiftalagar som underlättar för och stimulerarmedborgarna att ta ansvar för de gemensammaangelägenheterna i kommuner och landsting.Förutsättningarna och villkoren för lokal demokratihar kommit att diskuteras alltmer under senare år.Det är bra. Det var bl.a. mot den bakgrunden somregeringen tillsatteLokaldemokratikommittén och gav den i uppdragatt kartlägga utvecklingen av den kommunalaorganisationen och dess arbetsformer men också attföreslå åtgärder för att stärka den lokalademokratin. Det är den kommitténs arbete somligger till grund för de propositioner om lokaldemokrati och biståndsverksamhet somriksdagen behandlar i dag.Enligt ett antal forskarrapporter präglas denkommunala verksamheten av att allt flermedborgare väljer att inte engagera sig inom ramenför de politiska partierna. Det är här ett ansvar förpartierna att förnya sina verksamhetsformer ochinte minst att bli bättre på måla upp visioner somkan locka nya grupper till det politiska arbetet. Avatt människor inte engagerar sig i partierna får maninte dra slutsatsen att medborgarna inte vill kommatill tals och påverka sin vardag, tvärtom. Men detraditionella formerna för samspel mellanmedborgarna och de förtroendevalda behöverkompletteras med nya former för att vitalisera ochutveckla demokratin och för att locka fler att deltadirekt.Förslaget till försöksverksamhet medmedborgarkontor, som behandlar först , är ett första steg i ett långsiktigtutvecklingsarbete som syftar till att skapa enförvaltning som är mer lättillgänglig förmedborgarna bl.a. genom ökat samarbete översektorsgränserna och genom att man använderinformationsteknologin på ett bättre sätt. Iglesbygden kan medborgarkontoren dessutom varaett sätt att behålla eller utveckla den offentligaservicen. Det är också en viktig del av en fungerandedemokrati.Arbetet med att utveckla samarbetsformerna medmedborgarkontoren bedrivs vidare inomCivildepartementet för att vi skall få fram lösningarsom kan leda till ett ökat samarbete medmedborgarkontoren.Genom lagförslagen i de propositioner som äraktuella vill regeringen ge kommunerna ochlandstingen konkreta instrument att använda iarbetet med att öka medborgarnas möjligheter tillinsyn, inflytande, medansvar och valmöjligheter.Det är mycket positivt att ,med undantag av ett par förslag, står helt enigtbakom propositionen om lokal demokrati. Jagtänkte nämna några av förslagen i propositionen.Kommuner som så önskar skall få möjlighet att hållanämndsammanträden öppna för allmänheten. I daghar allmänheten bara tillträde till fullmäktigessammanträden. Eftersom antaletfullmäktigesammanträden har minskat under densenaste mandatperioden, allt fler ärenden hardelegerats från fullmäktige till nämnderna, gerförslaget ökade möjligheter för kommunensinvånare att få insyn i de kommunala organensarbete och möjligheter att förbättra kontaktenmellan medborgarna och de förtroendevalda.En allt större del av den kommunala verksamhetenbedrivs i privaträttsliga former.