prot · GH09106 · 1994-05-18 00:00:00 — Med de mycket olika nivåer påinkomst som kan förekomma för de dömda måstedet upplevas som ganska orättvist. För en del kanavgiften bli mycket kännbar, medan det för andra,som kanske har en hög inkomst, över huvud tagetinte märks så mycket med en avgift på 50 kr.Detta är inte heller någon fråga som gör att jagyrkar bifall till motionen. Jag har heller inte yrkatbifall till reservationen. Jag tycker att man hadekunnat vänta med frågan om avgiften och fått framen mer realistisk avgift, som i så fall hade stått irelation till den dömdes inkomster.Anf. 167 ():Herr talman! Med mitt exempel om skyddstillsynville jag bara visa att det har gjorts en mängdmisslyckade experiment på kriminalvårdensområde, och att man före förslaget omelektronisk övervakning ännu inte lyckats hittanågon effektiv påföljdsform mellan fängelse ochvistelse på fri fot.För att ytterligare förtydliga det som gäller avgiftenkan jag läsa upp det som står på s. 20 ipropositionen:''Enligt regeringens mening bör den dömde varaskyldig att betala en avgift bara om det är motiveratmed hänsyn till hans möjligheter att erhållainkomst under verkställigheten utanför anstalt.Omständigheterna kan således varasådana att verkställigheten utanför anstalt intemedför några påtagligt förbättrade ekonomiskaförhållanden för den dömde. I sådana fall börnågon avgift inte tas ut. Avsikten är givetvis inte attavgiften skall betalas genom att den dömde först fårbistånd enligt socialtjänstlagen. Med anledning avvad instanserna framfört bör i denna del detförtydligandet göras att en mot den dömde generöstillämpning är avsedd. Någon avgift bör således intetas ut i fall då tveksamhet föreligger om det finnsekonomiska förutsättningar för att betala avgiften.Ingen skall således tvingas att av ekonomiska skälavstå från att delta i försöksverksamheten.''Anf. 168 ():Herr talman! säger nu att hansresonemang om skyddstillsynen som påföljd hängersamman med att man tidigare inte har kunnat finnanågra former för effektiva påföljder före fängelset.Här finns naturligtvis en del svårigheter. Jag villändå peka på att kontraktsvården och framför alltsamhällstjänsten är framgångsrika påföljder därman undviker fängelsevistelsen. Särskilt gällerdetta beträffande samhällstjänsten, som inte hellerskall vara en straffskärpning före fängelset.Samhällstjänsten skall också ersätta ettfängelsestraff. Där tycker jag att fel.Jag vidhåller att skyddstillsynsresonemanget i dethär sammanhanget mest handlade om att försökapeka på allt dåligt som finns inom kriminalvårdenenligt och sedan berömma sig av attden elektroniska övervakningen är mycket bra ochrevolutionerande. Det återstår faktiskt att se omden elektroniska övervakningen kommer att kunnafungera på ett sådant sätt att den blir ett verkligtalternativ till fängelse och att den uppfattas på ettsådant sätt också av allmänheten. Det är det som ärsjälva tanken med den elektroniska övervakningen.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )13 § Tilläggsbudget inomFörsvarsdepartementets områdeFöredrogsförsvarsutskottets betänkande1993/94:FöU11 Tilläggsbudget inomFörsvarsdepartementets område (prop.1993/94:125 delvis).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )14 § Ytterligare anslag på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för /94, m.m.Föredrogskulturutskottets betänkande1993/94:KrU34 Ytterligare anslag på tilläggsbudgettill statsbudgeten för /94, m.m.(prop. 1993/94:125 delvis).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )15 § Avveckling av betänkande1993/94:TU31 Avveckling av Handelsflottanspensionsanstalt (prop. 1993/94:223).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )16 § Vissa jordbrukspolitiska frågorFöredrogsjordbruksutskottets betänkande1993/94:JoU26 Vissa jordbrukspolitiska frågor(prop. 1993/94:236).Anf. 169 ():Herr talman! 1990 fick svensk jordbrukspolitik istort sett en helt ny inriktning. I nästan total enigheti beslöts att målen för politiken skullevara:-- bort med överproduktion av spannmål,-- slut med de dyrbara exportsubventionerna,-- mindre kemikalier,-- bättre djurhållning,-- stöd till bra omställningsåtgärder ochlandskapsvård,-- stöd till regional produktion i norra var vi politiskt överens om. Notan för dennakursändring låg på mellan 13 och 14 miljarderkronor.Budskapet till bönder var klart: Detta harni att rätta er efter . Det skullebönderna kunna lita på. skulle bönderna drivasina företag som andra företagare.Ett år senare fick vi en moderatledd regering, ochden ändrade omgående kurs. Plötsligt fickbönderna i stort sett rakt motsatta signaler.Regleringarna började att införas direkt efterregeringsskiftet.Varför ville man då göra denna helomsvängning,som naturligtvis har skapat förvirring bland mångalantbrukare? Som bekant är jordbruk en långsiktignäring och behöver ha fasta spelregler.Varför hade regeringen så bråttom att gå tillbakatill ett gammalt och föråldrat system? skyllerregeringen på att EU har detta system och att manvar tvungen att anpassa sig till det. Men maninledde en förtida anpassning.Från socialdemokraternas sida är vi naturligtvis välmedvetna om att det vid ett EU-inträde kommer attvara deras politik som i stor utsträckning kommeratt gälla även i vårt land. Det vi protesterar emot ärden snabba omkastningen, som ställer till så mycketförvirring och så mycket oreda.Vi menar från socialdemokraternas sida att det ärmärkligt att vi inte kunde ta litet mer tid på oss ochåterupprepa breda överläggningar, precis som falletvar med uppgörelse. Detta kan jag barabeklaga, framför allt därför att det handlar ommycket stora pengar, miljardbelopp på utgiftssidan.Detta sker i när regeringen inte klarar avdelar av de mest självklara välfärdsfrågorna:arbetslöshetsförsäkringen, pensionerna,sjukförsäkringen. Uppräkningen kan utökasytterligare.Herr talman! Jordbrukspolitik är svårt. Det ärmånga gånger svåra avväganden som skall göras.Jordbruk, vad som händer med vår mark och vårlandsbygd, engagerar många människor, och det ärganska självklart, eftersom sättet att produceramaten, livsmedlen, berör i stort sett varje enskildmänniska. Produktionsskälen kommer naturligtvisfrämst, men miljön och naturvården berörs också.Därför gäller det att vara noggrann när de politiskabesluten fattas på detta område.När det gäller omställningsarealen ochåterbetalningsskyldigheten har vi kritiseratregeringen för att lägga fram förslag som vidaavviker års uppgörelse.Riksrevisionsverket har också påpekat i sin rapportOmställningsstöd till jordbruket att jordbruketredan två gånger fått ersättning för åtgärder sombegränsar produktionen motsvarande ungefär tvåtredjedelar av arealen i Omställningsprogrammetinom ramen för Omställning 90 i samband med1990 års beslut. På detta sätt blir regeringens förslagpå något sätt tredje gången gillt. Det ärotillfredsställande mot dem som verkligen lagt nerbåde arbete och pengar för att nå en varaktigomställning, som vi var överens om i 1990 årsbeslut.Det betänkande som vi nu skall ta ställning till,JoU26 Vissa jordbrukspolitiska frågor, behandlarbl.a. Norrlandsstödet och villkoren förvegetabilieproduktionen vid ett svensktmedlemskap i . Vår kritik har vi tidigareframfört angående budgethanteringen. Det ärpolitiskt ohållbart att, som man gjort i det härfallet, sprida ut förslag som belastar budgeten överen i olika tappningar. Det omöjliggör ensamlad politisk bedömning. Kritiken kvarstår, menvi avstår av formella skäl från att reservera oss. Vitar upp detta i ett särskilt yttrande.Ett annat motionsförslag från oss gällde stöd tillodling av bär och grönsaker. Vi socialdemokraterhade i vår motion förslag om stöd med 3 miljonerkronor till norra . Pengarna skulle tas frånbefintlig ram. Vi finner det mycket angeläget attfrågan löses för framför allt den s.k.frilandsodlingen. Eftersom vi fått positivaskrivningar i betänkandet avstår vi även här från attreservera oss. Det är nu regeringens uppgift attåterkomma med förslag till hur frågan skall lösas.Som framgår av den socialdemokratiska motioneninnebär regeringens förslag försämrad lönsamhetför det norrländska jordbruket genom att man tagitbort kobidraget och höjt inlösenpriset påspannmål. Det löfte som Norrlandsjordbrukarnafick beslut var att den livsmedelspolitiskareformen inte fick leda till försämrad lönsamhet. Vimenar att regeringens material förberäkningsgrunderna visar att man underskattarkostnaderna för att upprätthålla lönsamheten i detnorrländska jordbruket.Men hänvisning till den osäkerhet som föreliggerbör nu anvisa ytterligare 50 miljonerkronor. Detta förslag ligger i linje med deberäkningsgrunder som vi antagit och varit överensom.Man bör ställa sig frågan: Hur kan det komma sigatt nu inte är berett att följa spelreglerna?I opposition visste man nästan inga gränser för hurlångt man skulle sträcka sig när det gällde att höjaanslagen till Norrlandsjordbruket.Mjölkkvoterna är en fråga som debatteras flitigtinför ett eventuellt EU-medlemskap. Jag skullevilja ställa frågan till utskottets företrädare: kvoterna fördelas? Blir det försäljning, vartkommer kvoterna då att gå? Blir kvoternaregionaliserade, eller på vilket sätt tänker man lösafrågan?Jag yrkar bifall till socialdemokraternasreservation. Vi ställer oss naturligtvis också bakomde särskilda yttranden som vi lämnat.Herr talman! Det här är den sista debatt som jagdeltar i här i kammaren. Jag vill därför tacka förmina som jag har haft förmånen att tillhörariksdagen. Jag vill naturligtvis också rikta ett tacktill mina utskottskamrater. Det har varit mycketstimulerande att jobba tillsammans med er.Detsamma gäller kanslipersonalen, som jag tyckergör ett mycket bra jobb. Det har varitstimulerande, men vi har naturligtvis inte alltidvarit överens i alla frågor. Kanske har debattenibland varit litet tuff, men vi har också kunnat syihop olika kompromisser och fatta bra beslut i svårafrågor. Ni skall ha tack i utskottet.Jag vill än en gång yrka bifall tillsocialdemokraternas reservation.Anf. 170 ():Herr talman! Få förhållanden har varit så regleradesom det svenska jordbruket. Det här är också eninternationell erfarenhet. I har det varitliknande förhållanden. I EU ärjordbrukspolitiken ett av de områden där det ärbesvärligast att komma fram till en samsyn. Det ärnaturligtvis ingen slump utan en följd av decenniersanpassning i de olika länderna för att upprätthållaen produktion som man av olika skäl har bedömtvara nödvändig, inte bara för att försörja den vidvarje tidpunkt befintliga befolkningen utan ocksåav andra skäl, exempelvis beredskapshänsyn.Det är alltså inte konstigt att en regleradproduktion har växt fram. Det är inte konstigt attden är och förmodligen för lång tidframöver kommer att vara en knäckfråga när detgäller internationella förhållanden.Svensk jordbrukspolitik fick ett brott i detta i ochmed överenskommelse. är vi i EU-sammanhang tillbaka i en mycket snårig situation.Jordbrukspolitiken har varitinriktad mot en anpassning till den europeiskaunionen. Det har kritiserats i många sammanhang,men en aspekt har ofta glömts bort, och det är ettnej vid folkomröstningen. Här menar utskottet givetvis måste ha beredskap att vidta åtgärdersom kommer att behövas vid ett nej tillmedlemskap vid folkomröstningen. Men utskottetsäger att man inte har underlag för att gå närmarein på vilka alternativa handlingsvägar som börprövas i en sådan situation.Det här är naturligtvis litet knepigt. Man kan haförståelse och tycka att det går att fortsätta ungefärsom förut och i lugn takt anpassa sig till densituationen. Näringen behöver en långsiktighet.Det är få förhållanden i samhället som bygger pålångsiktighet på samma sätt som justjordbrukssektorn. Det är svårt att från den enaväxtsäsongen till den andra anpassa sig tillförändrade villkor. Ändå är det sådant som svensktjordbruk och även internationella motsvarigheterhar fått brottas med.De förväntningar som finns kring ett EU-medlemskap verkar vara sådana att man inomsvenskt jordbruk ser framtiden an med tillförsikt. av i går redovisades hurfastighetspriserna på jordbruksfastigheter stiger.Detta tolkas som ett tecken på att ett EU-medlemskap skulle gynna jordbruksnäringen. Ivilken utsträckning de som sysslar medfastighetsaffärer har tagit i beräkning att vi intekommer med i EU vet jag inte, men tydligt är attmarknaden räknar med ett medlemskap.Att fortsätta som förut efter ett eventuellt nej ifolkomröstningen kommer att erbjuda en hel delsvårigheter. Det är inte helt enkelt att förutse vilkaförändringar som kan behövas och i vilken taktåtgärderna måste vidtas. Regeringen har inteanalyserat situationen. har inte underlagför att ta ställning, och detta är allvarligt.Något som däremot inte påverkas av ettmedlemskap i unionen är behovet av enelitplantstation i norra . I detsammanhanget säger utskottet att i avvaktan påutredningsarbetet rörande olika stödformer inomramen för Norrlandsstödet vill inte utskottet uttalasig till förmån för en elitplantstation i norra må vara sant, men frågan är vad det har medsaken att göra. Man kan utgå ifrån attelitplantstationer liknande den i Balsgård i på många ställen i . Det finns alltså ettbehov av sådana plantstationer för att tillgodosesödra med växtmaterial. Däremot finns detmycket få motsvarigheter för det klimat som vi hari norra . På lång sikt finns således ett klartbehov, vilket i sig inte har att göra med ettutredningsarbete när det gäller Norrlandsstödet istort.Jag anser att mycket väl nu utanutredningsarbete borde kunna inse behovet av ensådan elitplantstation. Det påverkas, som sagt, intealls av om blir medlem i EU eller inte.Herr talman! Jag står givetvis bakom minmeningsyttring, men jag avstår från att yrka bifalltill den. Jag ansluter mig till densocialdemokratiska reservationen.Anf. 171 ():Herr talman! I jordbruksutskottets betänkande nr26 behandlas regeringens förslag om stöd tilljordbruket i norra ochsocialförsäkringsskyddet för jordbrukare. Vidaretas förändringar av vegetabilieproduktionensvillkor upp i samband med vad ett svensktmedlemskap i innebär. I det sammanhanget tasockså det svenska omställningsprogrammetsutväxling mot EU:s trädesprogram upp tillbehandling.Herr talman! och socialdemokraternakritiserar här i kammaren och i en till betänkandetfogad reservation regeringens förslag när det gällerstödet till jordbruket och stödet tilllivsmedelsindustrin i norra . Man menar attförslaget försämrar lönsamheten i det norrländskajordbruket, och man pekar på att kobidraget harminskat och att inlösenpriset för spannmål harhöjts.Vidare menar att , då beslutom ny livsmedelspolitik fattades 1990, lovade attden reformen inte fick leda till försämradlönsamhet inom det norrländska jordbruket.Herr talman! Jag måste här erinra om att det harhänt en hel del sedan det beslutet fattades 1990 somförsvårat bedömningarna av vad som har påverkatlönsamheten och hur mycket. Exempelvis drogförhandlingarna inom ut , varföraldrig några avstämningar av gränsskyddetländerna emellan har kunnat ske, vilket aviseradesi beslutet 1990.Under sommaren 1991 sänkte den dåvarandesocialdemokratiska regeringen gränsskyddet -- somvi ser det -- i strid mot beslutet, vilket bidrog till attoroa och försvåra produktionsbalanssträvandenamed påfrestningar på lönsamheten som följd.Vidare inlämnades en ansökan om medlemskap iEG, vilket starkt påverkade förutsättningarna föromställnings- och avregleringsbeslutet.Nuvarande borgerliga regering har sett detta attföra in i EG/EU som en av de viktigastefrågorna . Därför har vi frånregeringssidan också föreslagit -- som vi ser det --nödvändiga anpassnings- och infasningsåtgärdernär det gäller EU:s jordbrukspolitik. Vi menar attdessa åtgärder är nödvändiga för en näring sommåste ha betydande framförhållning.Den socialdemokratiska oppositionen haremellertid inte ställt upp på dessa förslag. Tvärtomhar man hävdat att det inte bör fattas någraanpassningsbeslut före folkomröstningen i höst.Som exempel på brist på realism i densocialdemokratiska politiken kan nämnas detförhållandet att man helt ville ta bortarealersättningarna, som regeringen har föreslagit,som man ville sänka spannmålspriset ochdessutom höja produktionskostnaderna genom nyahandelsgödsels- och växtskyddsmedelsavgifter.Denna lilla redogörelse visar att det har häntmycket sedan riksdagsbeslutet som harförändrat förutsättningarna i grunden för den dåbeslutade livsmedelspolitiken.Om man ser på prisutvecklingen och framtill , kan man kostatera attkonsumentpriserna på s.k. jordbruksregleradelivsmedel inklusive moms sjunkit . Dettaär en betydande sänkning, då konsumentprisindextotalt visar en ökning med 8,6 %.Producentpriserna har sjunkit , ochproduktionskostnaderna har ökat . Detär uppenbart att de producenter som inte har orkatrationalisera eller effektivisera har fått en lägrelönsamhet i fråga.Herr talman! Jag vill här ta denna redovisning somintäkt för att det har varit mycket svårt att uppnålönsamhet inom jordbruket ochlivsmedelsproduktionen, oavsett var i landetproduktionen har bedrivits. Det är också svårt attgöra en rättvisande bedömning av vad och hurmycket av effekterna på lönsamheten som beror påavregleringsbeslutet eller på någonting annat.Det faktum att förhandlingsuppgörelsen nu träffatsmed EU om villkoren för medlemskapbl.a. när det gäller stödet till norra harbidragit till regeringens förslag till i principoförändrat stöd under kommande budgetår.Kostnaden beräknas uppgå till totalt 995 miljonerkronor, varav avser jordbruketoch livsmedelsindustrin.Överenskommelsen med EU innebär att EUmedfinansierat ett s.k. bergsjordbruksstöd ellerstöd till s.k. mindre gynnade områden, LRF-stöd,som får utbetalas i stödområden. Därutöver harSverige möjlighet att ge nationellt stöd i områdena1--3 för att fylla upp resterande stödbehov. EG:smiljöstöd skall också kunna användas för att mötade specifika problemen i norra närvarande pågår en översyn av på vilket sättstöden med hänsyn till i framtidenskall utformas. Utformningen blir av allt att dömanågot annorlunda än . Dock kommer det totalastödet att bli minst vad som gäller i dag.Socialdemokraterna skapar motsättningar mellannorr och söder genom sitt förslag om höjningar avstödet med ytterligare 50 miljoner och sittresonemang om att överföra medel till pådet sydsvenska jordbrukets bekostnad. Detta ärdjupt olyckligt. Jag är förvånad över att ÅkeSelberg kan försvara en sådan utveckling och ensådan politik.Jan Jennehag tycks vara bekymrad för vad som skerom folkomröstningen skulle innebära ett nej tillEU. Det är jag också. Dagens beslut, inte minst närdet gäller vegetabilieproduktionensförutsättningar, gäller under förutsättning att detblir ett ja i folkomröstningen. Vad som skulle skeefter ett nej är att nya beslut om en ny jordbruks-och livsmedelspolitik återigen måste formas. Minbedömning är att den politiken i högre grad än vadsom gäller måste närma sig den som bedrivs ivår nära omvärld. Skulle inte så ske, hotas landetslivsmedelsproduktion och därmed den levandelandsbygden.Problemen, , kan undvikas. Ställ påsamma sätt som företrädaren i utskottet, AnnikaÅhnberg, upp för ja-sidan i folkomröstningen den13 november! Då löser vi problemen.Herr talman! Det är glädjande att utskottet enigthar kunnat sluta upp kring överenskommelsen medjordbrukarna om överföring av ansvaret försocialförsäkringsskyddet till jordbruksnäringen.Herr talman! Det är också bra att beslut nu kanfattas om vegetabilieproduktionens förutsättningaroch att det svenska omställningsprogrammet kanutväxlas mot EU:s trädesprogram. Det är mycketangeläget att svenska lantbrukare framöver fårchansen att på så lika villkor som möjligtkonkurrera med lantbrukarna i övriga EU-länder.Omställningsprogrammet gick i stå i och med attansökan om medlemskap i inlämnades. Därförblev omställningen inte fullt ut av den omfattningsom man kunnat förutse. Möjligheten att satsa påalternativ fick inte fullt ut genomslag. Vi får därförnu hoppas att medlemskapet nu också blirverklighet.Socialdemokraterna menar nu i sitt särskildayttrande att dagens förslag till beslut enbart gällerunder förutsättning av ett svenskt medlemskap iEU. Vi har på regeringssidan ingen annanuppfattning. Men vi förutsätter dock att ocksåandra partier är beredda att ta sitt ansvar för att gejordbruksnäringen rimliga villkor framöver,oavsett folkomröstningens resultat. Tyvärr finnsdet anledning att tvivla på Socialdemokraternasambition i detta avseende. Detta omdöme baseraspå de offentliga utspel som framträdandesocialdemokrater har hängivit sig åt under våren.Herr talman! Jag vill också direkt bemöta ÅkeSelberg, som tog upp frågan om hanteringen avNorrlandsstödet. Han riktade viss kritik motregeringen för att ha gjort en uppdelning genom ensärskild proposition. Men jag kan konstatera att detnär det gäller t.ex. Norrlandsstödet länge har varitmer en regel än ett undantag att förslag om dettaframlagts i särproposition och ej ibudgetpropositionen. Det har visserligen, kan mansäga, också funnits vissa fördelar med detta. Manhar haft bättre beräkningsunderlag att tillgå. Det ärdet som är orsaken till att så har skett också dettaår.Åke Selberg berörde mjölkkvoterna. Jag vill barasäga att arbete pågår, och jag vill inte föregripadetta. Jag har dock en tro på att man skall klara avdetta just i samarbete mellan bönderna ochmyndigheten. Det är viktigt att vi kan lösaproblemet på ett vettigt sätt framöver. Selberg togockså upp frågan om det skulle vara regionaliseradekvoter eller ej. Jag förutsätter att den diskussionsom tidigare gällt också gäller . Därhar vissa hänsyn tagits till att de kvoter som manhaft skall kunna förbehållas just detta område, somär särskilt beroende av mjölkproduktionen.Herr talman! Jag vill slutligen yrka bifall tillhemställan i jordbruksutskottets betänkande ochavslag på reservationen.Herr talman! Eftersom i dagframträder i sin sista riksdagsdebatt i och med atthan efter denna valperiods utgång lämnarriksdagen, vill jag tacka för den tid som varit.Åke Selberg har varit här och hela tidensuttit med i jordbruksutskottet. Jag har också självhaft förmånen att delta i utskottet under dessa år.Jag vill tacka för de många dialoger och debattersom han deltagit i såväl i utskottet som här ikammaren. Jag har lärt känna som enpolitiker präglad av realism och eftertänksamhet.Hans vänliga och kamratliga sätt har gjort honomtill en populär ledamot av jordbruksutskottet.Vi tackar alla för det som varit ochönskar honom lycka till när han nu återvänder tillden egna torvan i i hemlänetNorrbotten.Anf. 172 () replik:Herr talman! tog upp mångasynpunkter i sitt anförande. Jag skall börja medNorrlandsstödet och den försämrade lönsamhetsom vi kan konstatera blir fallet om ingenting görs.Också regeringen pekar i propositionen på att såkan bli fallet.Vi har försökt att hålla en linje som vi har varitöverens om i utskottet. Vi har varit överens omnivåerna, om hur man skulle räkna påNorrlandsstödet. Det är det som vi har vidhållit.När det sedan gäller förändringarna avgränsskyddet är ju väl medvetenom att också ni i regeringsställning har vidtagitsådana åtgärder.Att en ansökan till EG eller EU skulle innebära attvi brådstörtat måste börja förändra och åter gå övertill regleringspolitiken tyckte vi inte varnödvändigt. Vi är väl medvetna om, som jag sade imitt inledningsanförande, att vi naturligtvis måsteta upp diskussionen och göra de förändringar somär nödvändiga. Men att det skulle ske från tillett annat har utan tvekan skapat många frågeteckenhos såväl lantbrukare som andra människor.Vi handskas med mångmiljardbelopp. Det gällerdärför att vinna förståelse och respekt hos deenskilda människorna. Vi handskas ju också medmycket samhällspengar.Vi har inte, , sagt att man skall tabort arealbidraget. Vi ville behålla inkomststödet.Vi ville behålla så mycket som möjligt av 1990 årsbeslut för att kunna göra en övertänkt förändringinför ett eventuellt EU-medlemskap.Ingvar tog själv upp frågan ommedlemsavgiften och hur den skall betalas.