prot · GI0910 · 1994-10-18 00:00:00 — Jag skulle därför också önska att det i direktiventill den här tillsatta utredningen framgår atthänsyn skall tas till kvinnors och mäns olika fysiskaförutsättningar när det gäller t.ex.säkerhetsföreskrifter och bordningsramper. Jag undrardärför om kommunikationsministern är beredd att låtaett sådant perspektiv ingå i direktiven.Anf. 246 Kommunikationsminister ():Herr talman! Fartyget , för att tala klartext,är byggt . De nya reglerna gäller således inte fördetta fartyg.Självfallet måste vi i sjösäkerhetsarbetet ta ibeaktande att människor har olika fysiskaförutsättningar. Jag kan inte svara på hur man hargjort. När det gäller sjukvården vet vi att normenmånga gånger är en normalstor man i 20-års åldern.Jag delar uppfattning. Vi måste ta ibeaktande att kvinnor och män har olika fysiskaförutsättningar.Anf. 247 ():Herr talman! Jag tackar så mycket för det svaret.Jag kommer att följa utredningen noga.Överläggningen var härmed avslutad.59 § Svar på fråga 1994/95:33 om Europaväg 20genom SkaraborgAnf. 248 Kommunikationsminister ():Herr talman! Per har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att deolycksdrabbade sträckorna längs genomSkaraborg skall byggas om.Riksdagen har i sitt beslut om investeringar itrafikens infrastruktur m.m. och vidbehandling av regeringens skrivelse om eninvesteringsplan för infrastrukturen bl.a.angivit att målstandarden för väg E 20 skall vara 13-metersväg men att inga åtgärderbör vidtas som hindrar att vägen på den aktuellasträckan kan uppnå motorvägsstandard.Vägverket har i den nationella väghållningsplanen1994-2003 angivit att väg E 20 på sträckanGöteborg-Örebro skall ha målstandarden motorväg.De i planen föreslagna åtgärderna medför dock attendast 7 av totalt har blivit motorväg år 2003.Med anledning av ställningstagandeoch - konsekvenser för övrigsamhällsplanering har regeringen den 23 juni 1994givit i uppdrag att i samråd med Boverketutreda bl.a. hur utbyggnaden av väg E 20 mellanGöteborg och bör ske från samhällsekonomisksynpunkt.Utredningen skall redovisa vilken standard olikavägavsnitt skall ha, i vilken ordning olika deletapperbör byggas ut samt hur anvisade medelsramar förrespektive vägstråk bäst kan utnyttjas. Utredningenskall även redovisa konsekvenserna för detrafikpolitiska målen av att använda hela den anvisadeplaneringsramen för respektive vägstråk tillutbyggnad av motorväg. Utredningen beräknas bliklar i början av november.Eftersom den begärda utredningen ännu inte harredovisats är jag inte beredd att genågot besked om eventuella åtgärder från regeringenssida.Anf. 249 PER ():Herr talman! Jag börjar med att tacka för svaret.Jag har suttit och lyssnat på kommunikationsministernhela kvällen. Jag tror att det är första gången som jaginte hör hur kärvt det statsekonomiska läget är. Dethär hade varit ett utmärkt tillfälle att verkligen drafram den klyschan, eller vad man nu skall kalla det,och säga: Nej, tyvärr, det statsekonomiska lägettillåter inte 70- och 80-talsinvesteringar i motorvägar.Ett annat problem som inte heller berörs är att deti dag ödslas en mängd pengar ute i länen, i detta fall iSkaraborg, och i kommuner och i länstyrelser påplaneringar utifrån att man de facto tror att det är enmotorväg som skall byggas.Man tar ställning till vilka stråk den härmotorvägen skall ta. Det är ju naturligtvis inte på detsättet att denna motorväg skall gå där den nuvarandevägen går. Nej, den skall ta helt andra sträckningar.Det här har skapat en väldigt underlig debatt. Vissahänvisar ju till ett riksdagsbeslut som de facto intefinns, eftersom det här inte på något sätt ännu ärfinansierat.Med anledning av detta är min följdfråganaturligtvis vilka signaler somkommunikationsministern är beredd att ge.Kommunikationsministern får gärna ta tillfinansministerns ord och diskutera det statsfinansiellaläget. I så fall förstår jag varthän svaret lutar.Anf. 250 Kommunikationsminister ():Herr talman! Som jag sade i mitt inledande svarkommer den utredning som den tidigare regeringenhar beställt . Jag tycker att detvore fel att föregripa den utredningen. Om det ären tröst för Per kan jag säga att detstatsfinansiella läget gäller även i Skaraborg.Anf. 251 PER ():Herr talman! Det finns en annan aspekt på det här.Ju längre man dröjer med detta, desto fler olyckorhinner de facto inträffa. Vi har just i , bådei länstyrelse och i kommuner, i tidigare sammanhangföreslagit att man kanske direkt bör börja diskutera13-metersalternativet med planskilda korsningar.Jag lär inte få något svar avkommunikationsministern förrän . Jagämnar bevaka denna fråga och återkomma medytterligare frågor så fort utredningen presenteras inovember. Tack för svaret.Överläggningen var härmed avslutad. 60 § Svar på fråga 1994/95:1 om momsen påstudiecirklarAnf. 252 Finansminister ():Herr talman! har frågat migom jag är beredd att verka för att studiecirklar skallvara befriade från mervärdesskatt också i framtiden.Frågan har ställts mot bakgrund av ettutredningsförslag om en utvidgad skatteplikt tillmervärdesskatt för utbildningstjänster i samband enanpassning till EG:s mervärdesskattebestämmelser.De förslag om anpassning av det svenskamervärdesskattesystemet som lämnas av utredningenom teknisk EG-anpassning av de indirekta skatternabereds inom regeringskansliet.Regeringens förslag kommer att föreläggasriksdagen. Jag är inte nu beredd att ta ställning i densärskilda fråga som tar upp.Anf. 253 ():Herr talman! Jag ber att få lyckönskafinansministern till ett viktigt ämbete och tacka försvaret.När jag skrev min fråga visste jag inte - vilketuppenbarligen inte heller vet -att det här förslaget redan har kommit till riksdagensbord. Det här är kanske en liten försmak av hur passinvecklat det blir när man skall anpassa sig till EU.I proposition 19 om medlemskap i det på s. 139, i den första delen, en beskrivningav hur vi måste anpassa våra momsskatteregler vidmedlemskapet. Det står: "Mervärdesskattensskattebas, dvs. avgränsningen av de varor och tjänstersom skall beskattas, är i principharmoniserad i de olika EG-länderna.Bestämmelserna finns i det s.k. sjättemervärdesskattedirektivet (377/88/EEG). Någraenstaka nationella undantag från den enhetligaskattebasen tillåts emellertid ännu, men de avvecklassuccessivt. I princip skall således medlemsländerna hahelt enhetliga regler för vilka varor och tjänster somskall omfattas av mervärdesskatten, och undantagenfrån beskattningen skall vara desamma i alla länder. "Skattesatsen skall vara om det integäller vissa uppräknade varor och tjänster som matoch energi där den kan vara . Man har rätt att hahögre skattesatser.Vissa länder har övergångsregler. har, detstår på s. 142, i förhandlingarna lyckats slippamervärdesskatt när det gäller inträde tillsportevenemang, tjänster som tillhandahålls avförfattare och biobiljetter. Tidningar, framställningarav organisationstidskrifter och medicin som säljsenligt recept har vi också sluppit mervärdesskatt påunder en övergångsperiod. Men studiecirklar ärtydligen någonting som man inte ens har förhandlatom.Jag inser att det här kanske är litet överraskandeför finansministern. Men det är alldeles uppenbart attvi här helt enkelt får lov att rösta nej den 13november, därför att det blir så många tokigheterannars. Vi har inga möjligheter att få någon rätsida påvåra skatter om vi går med i EU.Anf. 254 Finansminister ():Herr talman! Uppenbarligen har , enligt egen uppfattning, svarat på frågan. Jagförstår inte varför hon frågar mig. Men om hon frågarmig om vad jag tänker göra åt den här konkretaskattefrågan kan jag tala om för att jagalldeles strax återkommer till med besked.Jag är inte alldeles säker på att hartolkat det aktstycke som hon nu har i nypan på rättsätt. Men snart skingras dimmorna.Anf. 255 ():Herr talman! Jag får hoppas att finansministernhar rätt i att det här inte är färdigförhandlat och att dethär finns möjligheter att fortsätta att förhandla. Ellerockså kanske finansministern delar min uppfattningom att vi bör säga nej. Då bestämmer vi ju självaockså i fortsättningen. Om vi säger ja till EU är vitvingade att rätta oss efter de regler som gäller där.Men det kan alltså hända att man ocksåfortsättningsvis kan förhandla om just vilka som skallha en övergångsregel.I remissdebatten som vi hade här förra veckansade att eftersom det nu måste vara momspå studiecirklar kan man väl tänka sig att öka stödettill studiecirklarna och på det sättet kompensera. Ärdet en möjlighet som finansministern skulle kunnatänka sig?Överläggningen var härmed avslutad.61 § Svar på fråga 1994/95:11 om envärnskattAnf. 256 Finansminister ():Herr talman! har frågat mig om jagär beredd att pröva den av kds presenterade modellenför värnskatt.Vad föreslår är i praktiken att denborgerliga värnskatt som tas ut skall permanentas.Den ger fler skattskydliga med hög marginalskatt,högre skatt för löntagare i relativt vanligainkomstlägen och väsentligt lägre skatt för depersoner som har riktigt höga inkomster. Vi kommerdärför att i stället lägga fram förslag om en värnskattsom ger skattehöjningar först från inkomster, idagsläget, per månad.Jag vill ändå inte på förhand avvisa . Det skulle emellertid behöva kompletterasmed andra åtgärder för att nå samma effekt när detgäller budgetförstärkning och rättvis fördelning.Anf. 257 ():Herr talman! Jag ber att få tacka finansministernför svaret. Jag vill också önska honom lycka till medatt sanera statsfinanserna. Det kan nog behövas någrasådana välgångsönskningar.Vi kristdemokrater förstår mycket väl att denödvändiga budgetförstärkningarna måste vara ochockså upplevas rättvisa. Det var just därför som vimed kraft verkade för den konstruktion som gäller , dvs. ett slopat grundavdrag vid den statligabeskattningen.Att nu ser detta som en form avvärnskatt är i sig en nyhet. Det är en något annan tonän den som vi fick höra under valrörelsen när detgällde den dåvarande regeringens skattepolitik. Detser jag som något positivt.Jag såg just Rapportsändningen. Jag noterade attRiksbanken - låt mig ändå peka på det - liksom fleraandra nu varnar för att inflationen är på väg att ta fart.Mot bakgrund av det undrar man omSocialdemokraterna verkligen medvetet villgenomföra ett förslag som ytterligare ökar risken förinflation och därmed skadar ekonomins funktionssätt.På den punkten tror jag att vårt upplägg inte skullevara lika skadligt, men det kan vi diskutera.Göran vet ju hur skadligt det är med högamarginalskatter. Det är egentligen därför jag frågarvarför han inte kan acceptera en lösning som "tar frånde rika" utan att man får de negativakonsekvenser som den högre marginalskatten innebäri s-förslaget.Avslutningsvis vill jag säga att jag ser det sommycket positivt att vill pröva kdsförslag till värnskatt, dvs. en permanentning av detslopade grundavdraget. Det ser jag som en öppning.Det kanske ligger någonting bakom talet om att manvill söka samförstånd för att komma framåt i denekonomiska politiken. Jag tar fasta på detta.Anf. 258 Finansminister ():Herr talman! Jag kan försäkra om attjag inte har särskilt svårt att finna berörningspunkter iden typ av resonemang som han ger uttryck för. Jagsamarbetar gärna kring hur vi skall dra in mer pengartill statskassan och om hur vi skall göra det från degrupper som faktiskt har kommit ganskalindrigt undan i krisen, de som har goda inkomster.Det finns, som sagt, beröringspunkter.Jag förfogar inte över en riksdagsmajoritet. Detgör inte heller. Vi får tala med varandra.Kritiken mot det förslag som harriktar sig naturligtvis mot att det innebär en kraftigeffekt för många heltidsarbetande med måttligainkomster. Det är en kraftig trappstegseffekt precisvid brytpunkten kring . Sedanklingar det så att säga av ju högre inkomst man har.Det är en skönhetsfläck i förslaget om det slopadestatliga grundavdraget som vi har haft svårt attacceptera. Men vi når varandra i fråga om att det skalldras in mer pengar och att det skall göras från dessainkomstskick.Vi är litet hårdare än mot dem somtjänar väldigt mycket pengar. I modellkommer de i praktiken mycket lindrigt undan. Låt ossfortsätta samtalet!Anf. 259 ():Herr talman! Det är en bra ton somfinansministern anslår. Det är klart att han ärintresserad av att söka finna majoriteter för de förslagsom kommer.I valrörelsen lade vi kristdemokrater fram ettsamlat saneringsprogram för den svenska ekonomin.Det handlar både om besparingar och skattehöjningar,men det tar också fasta just på de fördelningspolitiskaeffekterna, på att alla måste vara med och bärabördorna och på att förslagen skall upplevas somrättvisa.Problemet med Socialdemokraternas förslag tillvärnskatt är att det blir orimliga marginaleffekter. Vifår tillbaka diskussionen om marginalskatter, vilka fårskadliga effekter på ekonomin. Det vet vi. Med dettaförslag kan också inflationen späs på litet mer än medvårt förslag.Jag säger inte att kds-förslaget är det absolut bästapå alla punkter. Som finansministern säger kan detfinnas skäl att se över hur man skall hitta ytterligarebudgetförstärkningar och kanske en mer rättvisfördelning.Det positiva är ändå att finansministern nu ger enöppning för ett resonemang.Anf. 260 Finansminister ():Herr talman! Låt mig säga att det program försanering av ekonomin som åberopar -det kds-program som presenterades vidmidsommartid, om jag inte missminner mig -innehåller många konkreta och bra förslag. Det fickkanske inte riktigt den uppmärksamhet som detförtjänade i valrörelsen. Icke desto mindre kan jagförsäkra om att jag har läst det mycketnoga, och i marginalen har jag med röd penna strukitför en hel del goda uppslag som vi säkert kansamarbeta kring.Anf. 261 ():Herr talman! Det är positivt att finansministern nuhar läst på detta. Det lät inte riktigt så i valrörelsen.Men det är bra att vi har kommit förbi det stadiet ochkan resonera konstruktivt.Göran ! Man kanske inte bara kan strykaför en och annan punkt i programmet. Man måste sevårt program som en helhet. Om vi skall kommaframåt i resonemanget gäller det att ge och ta. Dåfinns det flera andra förslag som vi också bordediskutera framöver. Just för dagen nöjer jag mig dockmed det besked som har getts, dvs. att finansministernnu tittar på och överväger kds saneringsprogram - vihar ju fått beskedet att han tittar på helasaneringsprogrammet - och framför allt den härvärnskatten.Överläggningen var härmed avslutad. 62 § Svar på frågorna 1994/95:19 och 45 omsaneringen av statsfinanserna, m.m.Anf. 262 Finansminister ():Herr talman! har frågat om jag harberedskap för de ytterligare besparingar som mednödvändighet kommer att få lov att läggas fram inomen snar framtid. har vidare frågat migvilka budgetförstärkningar om 20 miljarder kronorsom redan beslutat om och som regeringenkommenterar i regeringsförklaringen. Jag besvarardessa frågor i ett sammanhang.Det program för sanering av statsfinanserna somriksdagen fattade beslut om och somavsågs genomföras /94-1998/99har under den gångna mandatperioden lett tillkonkreta beslut i som beräknas ge eneffekt om ca , varav endast enmindre del avsett utgiftsminskningar. Det är dessabudgetförstärkningar som avses iregeringsförklaringen på sidan 3. Socialdemokraternahar i samband med publiceringen av sitt valmanifestredovisat ytterligare förslag på sammanlagt drygt 60miljarder kronor som skall genomföras undermandatperioden.Regeringen kommer att i en proposition underhösten lägga fram förslag till beslut om åtgärder sombygger på Socialdemokraternas valmanifest ochsamtidigt redovisa min bild av det ekonomiska läget.Jag utgår mot bakgrund av frågor från attdet parti som han företräder har beredskap att stödjade besparingsåtgärder som är nödvändiga.Anf. 263 ():Herr talman! Jag vill tacka finansministern försvaret.Det är väl så, herr talman, att verkligheten nubörjar hinna i kapp och hans berömdaplan.Det visar sig nu alltmer att vi kristdemokrater ochövriga partier i den förra regeringen hade rätt när viunder den gångna mandatperioden och under dengångna valrörelsen hävdade att måste föra enstram finanspolitik för att få balans i statens affäreroch få ner räntorna.Herr talman! Så sent som den 5 augustikritiserade den borgerliga regeringenför att inte ha stimulerat efterfrågan tillräckligtmycket. sade vid det tillfället: Sverigekan inte spara sig bort från budgetunderskottet sålänge arbetslösheten fortsätter att vara hög. Endastgenom att satsa på efterfrågan och arbete kan vi hejdade skenande statsfinanserna.Jag noterar nu att han nu rakt av sväljer dessabudgetförstärkningar på 20 miljarder. Många av dessavar föremål för mycket skarpa protester frånsocialdemokraternas sida. Vi minns alla de bussarsom rullade in på med protesterande. Viminns motståndet mot förändringarna i ersättningarnatill kommunerna och många andra saker.Jag konstaterar att det harfattats ytterligare besparingsbeslut i denna kammarepå netto som ni socialdemokraterhar röstat nej till med voteringsknapparna. Frågan är:Kommer ni att riva upp de besluten, eller kommerockså de att sväljas framöver?Hur blir det, , medinvesteringspaketet? Kommer att nu fåett antal nya friska miljarder till mera vägar ochjärnvägar? Kommer ni att börja med att pressa nedarbetslösheten, och därefter ta itu med underskottet?Anf. 264 Finansminister ():Herr talman! påstående om vårupprördhet över de som redan ärbeslutade i den tidigare saneringsplanen är är inte enriktig beskrivning.De det här handlar om ärytterligare 7 miljarder i egenavgifter. Det är närmare7 miljarder i höjda punktskatter. Det är 2 miljarder,som ni tror er få in genom förbättrad skatteindrivning,och sedan en del smärre besparingar på istorleksordnignen . Det är alltså ihuvudsak skattehöjningar.Skall jag vara litet kritisk och strö salt i såren,vilket vore mig främmande, kanske jag skulle säga attdet är litet för mycket skattehöjningar i dettasaneringsprogram, . Men det var den utvägsom den förra regeringen fann, och det fårligga fast. Jag tänker inte riva upp det.De som åberopargällde tvister om t.ex. bostadspolitiken och olika typerav egenavgifter i arbetslöshetsförsäkringen. Viföreslog att man i stället skulle ta ut egenavgifter isjukförsäkringen. På den punkten var vi intefinansieringen skyldig och kommer inte att vara detnu heller.Jag tänker se till att budgetdisciplin råder kronaför krona. Om jag kan räkna med att påsamma konstruktiva sätt som är med isamtalet finns det säkert en hel del som vi kan göratillsammans.Vi har facit för den mandatperiod som vi harbakom oss. måste vi jobba och ta oss ur detta läge.Det är ett nationellt intresse, och jag är beredd attsamarbeta.Anf. 265 ():Herr talman! Jag tycker ändå att för lättvindigt glider undan de beslut som harfattats i denna kammare.Med anledning av finansplanen 1992: 17,6miljarder. Ett antal särpropositioner: 2 miljarder.Kompletteringspropositionen 1992: 16,8 miljarder.Krispropositionen , där ni har frånträtt ettantal punkter. Finansplanen 1993: 7,8 miljarder.Höstpropositionen 1993: ytterligare 7,7 miljarder. Nusenast i finansplanen 1994: ungefär en halv miljard.Hur blir det med dessa beslutade besparingar?Kommer ni att riva upp dem? Hur skall det i så fallfinansieras?Anf. 266 Finansminister ():Herr talman! Jag förstår inte att tyckeratt det finns en poäng i att ställa dessa frågor. Attgenomföra ytterligare statliga åtaganden istorleksordningen 20, 30, 40, i ettläge där vi ärvt ett budgetunderskott som visar sigvara inte 150 utan är fullständigtsanslöst.Även om jag skulle vilja riva upp en del avbesparingarna är det jag nu har att hantera av ettsådant slag att det inte står på dagordningen attformulera upprivande av besparingar. Dagordningenför mig framöver är att formulera ytterligarebesparingar. Det är så läget ser ut.Anf. 267 ():Herr talman! Det är detta som är ganska allvarligt.Er valrörelse var i själva verket något slags reptricksom bestod av tre delar.Ni fick ert mandat av väljarna genom att för detförsta tala om 90 000 nya jobb genom en mängd nyainvesteringar.För det andra: s.k. skarpa planvisade sig från början vara den pytteplan somkritikerna sade. Är det 61 miljarder, eller är det bara36 miljarder om investeringarna uteblir?För det tredje: det öppna mandatet, som just ,efter valet, plockats fram urgarderoberna och laddas. helapolitik bygger på denna blinda fläck för väljarna, denhårt igenknutna säck i vilken den socialdemokratiskaspargrisen både såldes och levererades.Jag skall gärna svara på fråga. Vi ikds är beredda att medverka. Jag tror våra väljare ärbättre förberedda än vad väljare är pådessa besparingar.Anf. 268 Finansminister ():Herr talman! Jag skall inte tvista med vems valmanskår som är mest förberedd på kärvatider.Jag kan bara konstatera att den valrörelse som jagvar med och ledde för mitt partis räkning präglades avatt Socialdemokraterna var det enda parti som gick utmed ett tydligt budskap till väljarna om exakt vilkanedskärningar och skattehöjningar som skullegenomföras och ovanpå detta sade att utvecklingenkan bli sämre än vad vi har förutsatt, och då kommerdet att krävas ännu mer. Vi begärde fullmakt för atthantera en sådan situation.Jag känner mig i den meningen mycket trygg. OmMats känner sig lika trygg blir han säkert engod samarbetspartner.Anf. 269 ():Herr talman! Bekymret är nu att räntorna har gåttupp. De är klart att de har gjort det. Jag tror att de somförväntas låna ut tillsvenska staten kan lägga ihopopinionssiffror och politiska budskap.Summan av den kardemumman blev denskattehöjning som gör att måsteladda det öppna mandatet efter valet.Jag hoppas att han nu har den valmanskår att dentrots denna valrörelse tål det som verkligen väntarrunt hörnet.Anf. 270 Finansminister ():Herr talman! Jag skall inte vara hård mot MatsOdell. Men det skulle inte skada om sig att jag har redovisat det saldo somär resultatet av det regeringsinnehav som var en förutsättning för: 200 miljarder ibudgetunderskott. Ni räknade fram attdet skulle bli 150 miljarder. Det är 50 miljarder fel.Om var så oerhört angelägen om lågaräntor och besparingar, varför hade då i såfall inte litet kraftsamling han kundepåverka politiken i stället för att driva igenom nyaofinansierade reformer, t.ex. vårdnadsbidraget?Det är så det var. Men detta är för mig historia.Spela inte upp denna teater. Den kommer bara attförgifta stämningen.Anf. 271 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag medger ytterligare ett inlägg från varderatalaren.Anf. 272 ():Herr talman! Om det skulle handla om vad somhar förgiftat stämningen, vågar jag först påstå att vårtparti är mycket mer berett att ställa upp på debesparingar som är nödvändiga än vad GöranPerssons parti var den gångna mandatperioden. På denpunkten kan jag utfärda ett bindande löfte.För det andra är räntorna till stor del ettresultat av att oppositionen hade så högaopinionssiffror och så länge vägrade att leverera förmarknaden tillräckliga besparingsförslag somupplevdes som trovärdiga, så att räntorna skulle kunnagå ner. Om den saken tror jag inte att vi behövertvista.Låt oss nu se framåt, och låt oss försöka att göranågonting konstruktivt av det som är.Historieskrivningen kan inte ske på det ensidiga sättsom här försöker göra.Anf. 273 Finansminister ():Herr talman! Jag har försökt att vara mycketmåttfull i min historieskrivning och långt ifrån såaggressiv som jag upplever att bitvis harvarit i sitt inlägg.Det är inget tvivel om vem som har haft ansvaretför den ekonomiska politiken under de år somräntorna har stuckit i väg och statsskulden harexploderat. Det ansvaret kan inte springaifrån. Men det hela skall nu hanteras, och vi skall ut ursituationen.Jag söker samarbete och samförstånd. Om MatsOdell skickar signalen att hans valmanskår är bereddpå besparingar och uppoffringar, tycker jag att det ären god signal. Den typen av konstruktivt samarbetekommer att behövas.Överläggningen var härmed avslutad.63 § Svar på frågorna 1994/95:23, 24, 25 och 26om beskattningen av arbete, m.m.Anf. 274 Finansminister ():Herr talman! har ställt fyra frågor,som alla behandlats i den gångna valrörelsen. Den nyaregeringens position i dessa frågor är väl känd.