prot · GH09110 · 1994-05-25 00:00:00 — Troligtvis inte mycket.Skärgårdsutredningen arbetar inte i främstarummet med taxeringsfrågor. Det krävstaxeringsexpertis och skatteexpertis för att lösadessa problem.Vi från menar attriksdagsmajoriteten borde erkänna att det finns ettpåtagligt problem i vissa bestämda geografiskaområden som kräver sina särskilda lösningar. Dethar motionärer från ,och insett. Jagtror att Moderata samlingspartiet också kommeratt inse detta.Anf. 119 INGA () replik:Herr talman! sade i sittinledningsanförande att fastighetsskatten skullebehållas. Det var hans absoluta mening. Dengrundsynen delar inte jag.Dessutom sade både iinledningsanförandet och i repliken attfastighetskatten skulle breddas genom attindustrifastigheter och kommersiella lokaler skullebeskattas. Det kan låta bestickande i ett läge därSveriges finanser behöver saneras att säga det är såenkelt att få det att klirra till i kassan. Det skullesammanlagt komma in , om jagförstod det rätt.Vänsterpartiet föreslår försiktigtsvis att enutredning skall se över frågan om beskattning avindustrifastigheter. Skatten för kommersiellalokaler skall däremot återinföras , om jaginte missminner mig alldeles. Jag delar inte dennauppfattning.Det är inte ytterligare pålagor som näringsidkareoch företag behöver , . I ställetbehövs lättnader i skattehänseende ochavregleringar för övrigt.Anf. 120 () replik:Herr talman! Moderata samlingspartiet måste rasktnärma sig verkligheten om inte skall fåoerhörda problem, . Det är vi överens om. Det behövsekonomisk tillväxt. Men det behövs ocksåbasbreddning och skattehöjningar för att kommatill rätta med de stora underskotten.Låt oss säga att vi får 300 000 nya jobb i den privataej skattefinansierade sektorn. Varje arbetereducerar de offentliga underskotten med 200 000kr. Det är en mycket realistisk beräkning. Då skulle300 000 nya jobb i den privata sektorn ge 60miljarder i minskade underskott, när underskottenligger på ca 200 miljarder. Inte ens denna extremaglädjekalkyl -- 300 000 nya jobb i den privatasektorn -- skulle lösa mer än en tredjedel avproblemet.Erkänn att det inte räcker med tillväxt i den privatasektorn! Det behövs besparingar. Det vet vi bäggetvå. Men det behövs också skattehöjningar. Det gårinte att ta in resterande 140 miljarder i besparingar.Det kan väl ändå inte tro? Närma erverkligheten, moderater, och säg som det är!Vi har redan lägsta kapital- ochbolagsskatter. Skatt på industrifastigheter och skattpå kommersiella lokaler, som finns i de flestaOECD-länder, är inga ytterligare pålagor. Det ärbara normalläget i omvärlden.Ni får sluta med detta oerhört nyliberala budskapoch att fortsätta att tala om skattesänkningar idagens läge när vi har dessa stora underskott! Detborde vara omöjligt att ens argumentera i denriktningen och vidhålla krav på skattesänkningarnär det behövs ett saneringsprogram som måsteintegrera tillväxt, besparingar ochskatteskärpningar.I omvärlden har man faktiskt fastighetsskatt påindustrifastigheter och kommersiella lokaler. Iomvärlden brukar kommunerna erhållafastighetsskatten för att finansiera sin verksamhet.Låt oss göra mer europeiskt och mer liktandra industriländer på skatteområdet! Dåkommer vi att få bättre ordning på statsfinanserna.Anf. 121 INGA () replik:Herr talman! Som moderat är jag en mycket storrealist, . Jag ser verkligheten somden är. Jag säger ja till sanering av statens finanser,besparingar i transfereringssystemen och stimulansför nyföretagande för att skapa nya riktiga jobb.Men det är faktiskt bostadsbeskattning ochfastighetsskatt som vi här diskuterar, LarsBäckström.Jag vill gärna ta tillfället i akt att litet grand bemötadet sade i sin tidigare replik omvärderingsfrågorna. Taxeringsvärden i attraktivaområden skenar i väg. Den kommitté somöverväger och diskuterar hur statsbidrag till ochutjämning i kommunsektorn skall se ut borderimligen se över en del av dessa saker. Jag menar attvi måste avvakta och se hur utredningarna tacklardenna fråga.Som gammal bohuslänning känner jag sympati fördet engagemang som visar för atthitta lösningar på problemet med skenandetaxeringsvärden. Det kommer säkert när vimer i sak kan diskutera dessa förskärgårdsbefolkningen så viktiga frågor, LarsBäckström.Anf. 122 () replik:Herr talman! Jag förstår att bostadsfrågan ärbesvärande för regeringen ochriksdagsmajoriteten. Något besked till dem som oförskyllt far illa på bostadmarknaden har maninte. och andrautredningars slutbetänkande är denräddningsplanka man tar sin tillflykt till.Från slutbetänkandeär det en lång väg till en proposition. Vi har allanledning att avvakta de remissyttranden som kankomma, och som jag tror kommer att vara ganskakritiska till förslaget.Jag måste också ställa mig frågan: Hur väl förankratär egentligen detta utredningsförslag i regeringen?Vad säger , som i skattereformen ställdesig bakom och accepterade att fastighetsskattenskulle vara en del i en social bostadspolitik? Vadsäger , som åtminstone i ord alltid anslutersig till en social och solidarisk bostadspolitik?Jag tror att denna utredning är något av en dimridåsom man har lagt ut för att slippa att diskutera deakuta och allvarliga problem vi har. Någotbesked till dem som far illa och riskerar attförlora sitt sparkapital på bostadsmarknaden definitivt inte.Anf. 123 INGA () replik:Fru talman! Jag vill bemöta påföljande sätt.Jag har diskuterat utredningens förslag tillfastighetsbeskattning med några personer påFinansdepartementet. Det finns i förslagetmodeller för att komma åt just de svårigheter somSocialdemokraterna pekar på i sin motion,nämligen de svårigheter som de fastighetsägare harsom har brutet räkenskapsår.Övergångsreglerna för befrielse frånfastighetsbeskattning som kan ge orimliga effekterkan också hjälpa till. Jag vill påminna GunnarNilsson om att övergångsreglerna för befrielse frånfastighetsbeskattning infördes vid skattereformenår 1991.Anf. 124 () replik:Fru talman! Vad gäller utredningsförslagetsmöjligheter att rätta till dagens problem är detmycket svårt att av utredningen utläsa vilkenfördelningsprofil det kommer att få. Allt talar föratt det kommer att gynna det äldre beståndet ochde privata fastighetsägarna.Jag tror att vi gör klokt i att invänta deremissyttranden som kan komma, avvakta och seom det någonsin blir en proposition av detta.Remissyttrandena blir i detta sammanhangintressanta att studera.Anf. 125 INGA ():Fru talman! De sista orden som var kloka. Låt utredningen remissbehandlasoch de överväganden göras som behövs! Dåkommer säkert den tid då vi kan ha en debatt här ikammaren om hur fastighetsbeskattningen skallske i framtiden.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 13 §. )7 § Dubbelbeskattningsavtal mellan Sverigeoch betänkande1993/94:SkU39 Dubbelbeskattningsavtal mellanSverige och (prop. 1993/94:230).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 13 §. )8 § Dubbelbeskattningsavtal med betänkande1993/94:SkU40 Dubbelbeskattningsavtal medVietnam (prop. 1993/94:246).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 13 §. )9 § Ränteskillnadsersättning vidförtidsuppsägning av konsumentkrediter, m.m.Föredrogslagutskottets betänkande1993/94:LU29 Ränteskillnadsersättning vidförtidsuppsägning av konsumentkrediter, m.m.(prop. 1993/94:201).Anf. 126 ():Fru talman! Detta betänkande från lagutskottet harrubriken vidförtidsuppsägning av konsumentkrediter, m.m.Det förefaller vid första anblicken vara ettoförargligt betänkande, men det kunde lika gärnaha hetat: Hur vi gör det dyrare att lösa dyra lån. Detär nämligen innehållet i betänkandet.Elisabeth m.fl. från har i enmotion, 1993/94:L16, yrkat avslag på denproposition som betänkandet bygger på. Jag yrkarbifall till denna motion.Nu skall fatta beslut om att göra detdyrare för människor att lösa ofördelaktiga lån somde t.ex. har på sina egnahem och villor. Samtidigtgår denna riksdag och olika politiska företrädare utoch talar om för människorna att det är viktigt attspara pengar och att göra sig av med skulder. Dettaär de dubbla budskapens politik. Det ärförvånande, fru talman, att Socialdemokraternaenhälligt har ställt upp bakom ett så orättvist förslagi lagutskottet.I propositionen föreslås en nivå som överstigerräntan på ifrågavarande statsobligationerrespektive statsskuldsväxlar med en procentenhet.Den skulle alltså vara väl avvägd. Det är precissamma sak som att säga att det efter skallbli betydligt dyrare än att lösa dyra lån.Dessutom skyddar man naturligtvis kapitalägarnapå låntagarnas bekostnad. Detta sker på demänniskors bekostnad som har ett sämreekonomiskt utgångsläge än de som har pengar översom de kan använda till olika typer av obligationer.Detta innebär de facto en ytterligare förstärkningav den förmögenhetsöverflyttning som vi har sett idetta samhälle och som har accelererat sedan 1991.Konsumentverket har inkommit med en skrivelsesom refereras i detta betänkande. Man tog uppspörsmålet om ränteskillnadsersättning vidförtidsinlösen av kreditköp där räntan för kreditenär bunden. Hör och häpna: utskottet finner inte -- inom ramen för det förevarande ärendet --kan ta ställning till den av Konsumentverketaktualiserade frågan. skrev åtminstone borde låta folk lösa den här typenav kreditlån på ett förmånligare sätt. Det förslagetfann lagutskottet inte någon anledning att senärmare på.Fru talman! Det är klart att människor ser om sitthus. De är ju brända av den fluktuation som vi harsett, och ser, på räntemarknaden. Med denosäkerhet som människor känner inför framtidenär det naturligt att de väljer att lösa sinaofördelaktiga lån.Det är litet rörande att läsa utskottets text. Det ståratt stabiliteten i systemet kan komma att hotas omman inte gör det dyrare för människor att lösa sinalån. Den instabiliteten handlar inte bara omsystemet som sådant. Den har varenda människasom har lånat pengar till sina egnahem, villor ochbostadsrätter erfarenhet av genom den senastetidens räntechocker.Också i det här fallet kommer man med dubblabudskap från den här kammaren. Jag beklagar attden här propositionen och fördyringen förmänniskor kan gå så oförmärkt förbi i det politiskalivet.I en motion från den allmänna motionstiden tog jagoch upp frågan om en dellåneinstitut som bl.a. annonserar i kvällspressen.De lån som utbjuds innebär i princip att man barabehöver lyfta på telefonluren så får man pengarnanästa dag eller . Jag och BertilMåbrink anser att det är oskäliga villkor i dessalåneerbjudanden.Jag kan ta ett exempel med ett lån på somskall betalas tillbaka . harlåntagaren betalat för dessa 10 000kr. Detta kan jag som motionär inte beteckna somnågot annat än ocker. Det är spekulation imänniskors svaga ekonomi. Den som inte behöverta ett sådant lån gör inte det -- den effektiva räntanuppgår ju till någonstans mellan och 40 %.Vi går ut och predikar för människor att de skallvara sparsamma och se om sitt hus. Det gör vi bl.a.för att motivera nedskärningar inom den offentligasektorn eller besparingar i statens budget. Dåmåste vi från sida också se till attmänniskor inte utsätts från sådan härockerverksamhet.Utskottet säger att den här frågan ses över,eftersom en ny lag skall träda i kraft /95. Jagkan nöja mig med att avvakta beredningen avärendet. I motionen skriver vi också att man bör seöver lagstiftningen när det gäller frågan om ocker.Utskottet säger att det inte ankommer pålagutskottet att bedöma om bestämmelsen ärändamålsenlig och hänvisar till 9 kap. 5 § andrastycket i brottsbalken.Om det hade kommit en sådan här motion till någotannat utskott förmodar jag att man hade sagt att detär ett ärende för ett annat utskott och skickat detvidare, men så gjorde tyvärr inte lagutskottet.Anf. 127 ():Fru talman! Jag skulle vilja börja med att ta upp detsista som sade med anledning avmotionen om ockerränta.Lagutskottet och justitieutskottet har diskuteratvilket utskott som skulle behandla motionen.Eftersom lagutskottet har hand omkonsumentkrediter bestämde man sig för attlagutskottet skulle behandla motionen.Utskottet har också skrivit att det inte ankommerpå lagutskottet att bedöma om bestämmelsen ärriktig. Det är brottsligt att i näringsverksamhet elleri annan verksamhet som bedrivs vanemässigt eller istörre omfattning bereda sig ränta eller annanekonomisk förmån som står i uppenbartmissförhållande till motprestationen. Det falleralltså under . Därmed är detta redanreglerat.Sedan skulle jag vilja påminna den departementspromemoria som har lagtsfram -- 1994:23, 5 kap. Syftet är att införliva EG-direktivet om oskäliga villkor i konsumentavtalmed svensk rätt. I promemorian föreslås en ny lagom avtalsvillkor i konsumentförhållanden, vilkenskall ersätta lag i ämnet.Det finns en nyhet i den föreslagna lagen, somdärmed skiljer sig från den tidigare lagen. Lagenskall nämligen gälla för alla avtalsvillkor på denfinansiella marknaden.Konsumentombudsmannen ochMarknadsdomstolen skall pröva avtal omfinansiella tjänster enligt samma marknadsrättsligaregler som gäller på andra avtalsområden. Oskäligaavtalsvillkor skall enligt förslaget kunna förbjudasav -- men inte bara, som ,om det är påkallat från allmän synpunkt utan ocksåom ett förbud inte överensstämmer medkonsumenternas intressen.Här kommer alltså ganska snabbt en lagstiftning pågrund av , som vi vill införliva i svenskrätt. Jag tror att önskemål imotionsyrkandet härmed är ganska vältillgodosedda.Sedan gäller det ränteskillnader vidkonsumentkrediter. Vi fick faktiskt en ny lag den 1januari 1993 som gjorde det möjligt att tidigareinlösa konsumentkrediter. Man gjorde en ändring iden lagen 1993 för att man även på bostadsområdetskulle kunna gå in och förtidsinlösa bostadslån.Men räntan gick ner. Väldigt många bostadslånlöstes in. På grund av den reglering sombostadsinstituten har när det gäller in- och utlåningblev det här väldigt ofördelaktigt förbostadskreditinstituten. Ja, det blev stora förluster.Och, , någon skall betalaförlusterna. Det blir ju då de andra låntagarna iandra ändan så att säga som får betala. Därför varman i lagutskottet villig att göra en justering här såatt man när det gäller något längre lån väljerstatsobligationsräntan. För kortare lån är detstatsskuldsräntan som gäller plus . Vi har varitöverens om att detta är skäligt. Vi har hafthearingar och vi har noga undersökt hur detta slår.När man ingår ett avtal, vilket man ju gör när mantar ett lån, är det rimligt att man håller avtalet tillsavtalet går ut eller, när det gällerbostadslåneräntan, tills räntan räknas om. Jag trordock inte att detta är något större ingrepp ibostadslånen. Så ser vi på detta. Här måste det skeen avvägning så att det hela blir rimligt för bådaparter.Vidare har man lagt in här att detta måste följas uppså att det inte sker oskäliga räntevinster på någothåll. Därför vill vi alltså ha en uppföljning. Detuppdraget har fått.Med detta tror jag nog att vi får en bra balans, trotsatt vi har gjort förändringar. Vi har alltså förändratdet hela så att det blir en sund lånemarknad. Det ärju vad vi alla vill ha.Anf. 128 ():Fru talman! Först frågan om de högaräntekostnaderna för snabblån. Som jag sagttidigare kan jag avvakta en förändrad lagstiftning.Men det är kittlande att snudda vid tanken attöverväga en polisanmälan här för att få dettaprövat. Jag skall fundera på saken.Sedan till frågan om fördyringen när det gällermöjligheterna att lösa in dyra lån.För det första handlar det här om ett slags doltbankstöd.För det andra talas det om förluster som haruppstått för finansieringsinstituten. Ja, det ärförluster -- i förhållande till beräknad vinst. Någotannat är det inte fråga om.För det tredje skall avtal hållas. Men de kan intevara så ''stenfasta'', fru talman, att de inte påverkasav om vi får en kraftig nedgång av den allmännaräntan i samhället. En sådan ekonomisk utvecklingskall naturligtvis litet grand komma människor tillgodo. Jag tror inte att någon i denna kammaretycker annorlunda. Därför är det här betänkandetmycket märkligt.För det fjärde innebär det här inte något annat änatt man gör det dyrare för den enskilde. Den somhar pengar och som kan spekulera i obligationerskall alltså skyddas på den boendes bekostnad.Anf. 129 ():Fru talman! Jag vill säga till BjörnSamuelson att det faktiskt är så attbostadslåneinstituten har att låna upp sina pengar.Det gör de. Beräkningar görs av räntan utifrån deår som man har räknat med att låna ut pengar ochfå in ränta på det. Det finns alltså en balans i detta.När man gjorde det möjligt att förtidsinlösa lånspräcktes den här balansen.Instituten kan inte låna ut till sammaränta som de hade räknat med när de lånade ut tillden förra långivaren så att säga. Det uppkommerdå stora förluster. Det är inte lån på några miljonerkronor som har förtidsinlösts, utan det är faktisktlån på mer än som harförtidsinlösts. Därför rör det sig om oerhört mycketpengar.Jag är alldeles övertygad om att vi inte har givitbankerna någon fördel här. I stället har vi heltenkelt sett till att vi får ett lånesystem som fungerarväl. Det är vad vi vill åstadkomma med detta.Anf. 130 ():Fru talman! Jag skall inte förlänga debattenytterligare. Jag bara konstaterar att vi har ettgammalmodigt, omodernt,bostadsfinansieringssystem i det här landet. Pengaröverförs från dem som inte har några till dem somhar.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 13 §. )10 § betänkande1993/94:LU33 Datapantbrev (prop. 1993/94:197).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 13 §. )11 § Exekutiv försäljning av fast egendomFöredrogslagutskottets betänkande1993/94:LU30 Exekutiv försäljning av fastegendom (prop. 1993/94:191).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 13 §. )12 § Ny huvudman förnäringsförbudsregistretFöredrogslagutskottets betänkande1993/94:LU36 Ny huvudman förnäringsförbudsregistret (prop. 1993/94:171).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld. (Beslut fattades efter 13 §. )13 § Ändringar i aktiekontolagenFöredrogslagutskottets betänkande1993/94:LU37 Ändringar i aktiekontolagen (prop.1993/94:232).Talmannen konstaterade att ingen talare varanmäld.BeslutSkU30 Vissa mervärdesskattefrågorMom. 1 (böcker och dagstidningar)1. utskottet2. 1 (nyd)Votering:272 för utskottet18 för res. 11 avstod58 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:117 s, 69 m, 27 fp, 27 c, 20 kds, 9 v, 3 -För res. 1:1 s, 1 kds, 16 nydAvstod:1 kdsFrånvarande:20 s, 11 m, 6 fp, 4 c, 4 kds, 7 nyd, 5 v, 1 -Mom. 3 (alternativa behandlingsmetoder m.m.)1. utskottet2. 2 (nyd)Votering:272 för utskottet17 för res. 260 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:118 s, 67 m, 28 fp, 26 c, 22 kds, 9 v, 2 -För res. 2:1 c, 16 nydFrånvarande:20 s, 13 m, 5 fp, 4 c, 4 kds, 7 nyd, 5 v, 2 -Mom. 12 (nyföretagande)1. utskottet2. 4 (nyd)Votering:275 för utskottet17 för res. 457 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:118 s, 69 m, 27 fp, 27 c, 22 kds, 9 v, 3 -För res. 4:1 fp, 16 nydFrånvarande:20 s, 11 m, 5 fp, 4 c, 4 kds, 7 nyd, 5 v, 1 -Mom. 14 (privata tjänster, turistmoms, livsmedelm.m.)1. (v)Votering:282 för utskottet10 för men.57 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:118 s, 69 m, 28 fp, 27 c, 22 kds, 16 nyd, 2 -För men. :9 v, 1 -Frånvarande:20 s, 11 m, 5 fp, 4 c, 4 kds, 7 nyd, 5 v, 1 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SkU35 BostadsbeskattningMom. 1 (fastighetsskatten på industrifastigheteroch lokaler)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:279 för utskottet10 för men.60 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:116 s, 68 m, 28 fp, 27 c, 22 kds, 16 nyd, 2 -För men. :9 v, 1 -Frånvarande:22 s, 12 m, 5 fp, 4 c, 4 kds, 7 nyd, 5 v, 1 -Mom. 2 (skattesatsen för fastighetsskatten)1. utskottet2. 1 (nyd)Kammaren biföll utskottets hemställan medacklamation.Mom. 3 (detaljutformningen i övrigt avfastighetsskatten)1. utskottet2. 2 (s)Votering:162 för utskottet129 för res. 258 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:69 m, 27 fp, 27 c, 22 kds, 16 nyd, 1 -För res. 2:118 s, 9 v, 2 -Frånvarande:20 s, 11 m, 6 fp, 4 c, 4 kds, 7 nyd, 5 v, 1 -Mom. 5 (taxeringsvärdena i attraktiva områden)1. utskottet2. 3 (nyd)3. men. i motsvarande del (v)Förberedande votering:26 för res. 314 för men.249 avstod60 frånvarandeKammaren biträdde res. 3 ställdes mot utskottets hemställan sombifölls genom uppresning.Mom. 7eparation, om- och tillbyggnad)1. utskottet2. 4 (nyd)Kammaren biföll utskottets hemställan medacklamation.Mom. 10 (byggmomsen)1. utskottet2. 5 (nyd)Votering:272 för utskottet16 för res. 51 avstod60 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:117 s, 68 m, 27 fp, 26 c, 22 kds, 9 v, 3 -För res. 5 :16 nydAvstod:1 cFrånvarande:21 s, 12 m, 6 fp, 4 c, 4 kds, 7 nyd, 5 v, 1 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.SkU39 Dubbelbeskattningsavtal mellan Sverigeoch VitrysslandKammaren biföll utskottets hemställan.SkU40 Dubbelbeskattningsavtal med VietnamKammaren biföll utskottets hemställan.LU29 Ränteskillnadsersättning vidförtidsuppsägning av konsumentkrediter, m.m.Mom. 1 (ränteskillnadsersättning)Yrkanden:1. utskottet2. utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till mot. L16 (v)Votering:281 för utskottet10 för mot.58 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:117 s, 69 m, 28 fp, 27 c, 22 kds, 16 nyd, 2 -För mot. :9 v, 1 -Frånvarande:21 s, 11 m, 5 fp, 4 c, 4 kds, 7 nyd, 5 v, 1 -Mom. 2Kammaren biföll utskottets hemställan.LU33 DatapantbrevKammaren biföll utskottets hemställan.LU30 Exekutiv försäljning av fast egendomKammaren biföll utskottets hemställan.LU36 Ny huvudman för näringsförbudsregistretKammaren biföll utskottets hemställan.LU37 Ändringar i aktiekontolagenKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av talmannen medgav kammaren attåterstående ärenden, kulturutskottetsbetänkanden KrU30 och KrU31, fick avgöras i ettsammanhang vid morgondagens arbetsplenum.14 § betänkande1993/94:30 Turism (prop. 1993/94:100 delvis).Anf. 131 ():Fru talman! Turismen till från utlandet harökat markant , främst tackvare kronkursens fall. Resandet inom landet harockså ökat. Detta är bl.a. resultatet av sänkningenav turistmomsen. Av detta har vi lärt oss att ävenandra faktorer än själva marknadsföringenpåverkar turismens upp- och nedgång i landet.Därmed inte sagt att marknadsföringen är oviktig --tvärtom. I det läge som vi just nu befinner oss iborde staten satsa extra mycket på attmarknadsföra utomlands och dånaturligtvis som ett prisvärt land att turista i.Vi socialdemokrater har i vår utskottsmotion ocksåföreslagit detta, men tyvärr inte fått majoriteten iutskottet med oss på det förslaget. Samma sakgäller flera av våra förslag till utveckling avSverigeturismen.Vid genomläsning av utskottets betänkande fårman en stark känsla av att utskottsmajoriteten intevågar ha någon egen åsikt om någonting, utan avvaktar vad näringsministern kan tänkaskomma med i en framtid.Det är i och för sig glädjande att regeringspartiernai betänkandet medger att vi i sak har rätt i vårabedömningar, t.ex. när det gäller behovet avsamordning och samverkan. Tandlöst är dock säger sig ''inte vilja föregripa regeringensberedning av ärendet'', som det ju heter när manvill förhala en fråga.Tillåt mig säga, att med det svala intressenäringsministern visat för turistsektorn harvi socialdemokrater inga större förhoppningar ominitiativ från det hållet.Socialdemokraternas uppfattning är att turismenrymmer många möjligheter för människor ochsamhälle, såväl ekonomiskt, sysselsättningsmässigtoch regionalpolitiskt som välfärdsmässigt. Den ärutifrån en helhetsbedömning värd att satsas på somen egen sektor i politiken.