prot · GI0936 · 1994-12-06 00:00:00 — Jag skulle gärna viljaatt justitieministern närmare preciserade när i tidendet här förslaget kan komma, kanske också litet ominriktningen och vad det finns för svårigheter ochjuridiska betänkligheter som fortfarande eventuelltkvarstår.Anf. 24 Justitieminister ():Fru talman! Jag vet att ärmycket engagerad i frågan om historiska arrenden.Det är en fråga som har varit föremål för övervägan-den . När vi i den nya regeringen nu hartillträtt har vi ju att bereda denna fråga igen. Som jagsade i mitt svar bereds den nu i Justitiedepartementet.Jag vill inte här i detta sammanhang föregripa detställningstagande som regeringen har att göra i dennafråga.Anf. 25 ():Fru talman! Jag kan förstå att regeringen måste taen ny omgång, men det vore ändå värdefullt att fånågon antydan om tiden, dvs. om förslaget beräknaskomma , eller åtminsto-ne . Det handlar om en grupp som är syn-nerligen orolig och som också har mist tron på att dennågonsin skall få denna möjlighet.Det vore ändå värdefullt om justitieministernkommenterade de invändningar som har framförts avden borgerliga regeringen om svårigheterna och var-för det skulle behövas ytterligare beredningsarbeteutöver det gedigna beredningsarbete som redan ärgjort.Justitieministern tillsatte själv mycket snabbt, villjag säga, en arrendekommitté efter riksdagsbeslutet.Eftersom kommittén var enig har regeringen nu ettbra underlag för att ta ställning.Det kan väl ändå inte vara omöjligt att få någraantydningar om vari svårigheterna ligger och när tidenär mogen för en reform.Anf. 26 Justitieminister ():Fru talman! Ja, det finns ett gediget underlag i denhär frågan. Det var därför jag sade "".Jag hoppas t.o.m. att kunna återkomma med beslut idenna fråga före jul.Anf. 27 ():Fru talman! När det gäller historiskt betingat ar-rendejordägande är det viktigt att slå fast att det aldrighar förekommit något direkt personligt brukande ochboende eller någon personlig drift. Här föreliggeralltså en i högsta grad naturligt avgränsad grupp, dvs.att enskilt ägande varit uteslutet för jordbruksbefolk-ningen.Tidpunkten i utredningens förslag markerar juockså den avgränsade tidpunkten, då äganderättensgamla tyngdpunkt i beskattningsrätten definitivt upp-hävdes i och med mantalsbeskattningens upphörande.Då blev jordbrukarna i fråga direkt skattskyldiga tillsamhället.Nu kommer in i bilden.Med tanke på vad som där läggs in i allmänintresseframstår också följande klart för utredningen: Det stårbl.a. att den nationelle lagstiftaren ges ett betydandemått av frihet i denna bedömning. I gällande expro-priationslag står bl.a. att expropriation får ske då denär av väsentlig betydelse för riket och ofta för en vissbefolkningsgrupp.Mot denna bakgrund hoppas jag att justitieminis-tern nu med mycket kort varsel skall kunna samla sigtill ett politiskt ställningstagande för denna grupp, såatt vi får bort den sista resten av feodalsamhället.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1994/95:181 om kriminalise-ring av innehav av barnpornografiAnf. 28 Justitieminister ():Fru talman! har frågat mig vilka åtgär-der jag avser att vidta för att få en bred genomlysningav frågan om kriminalisering av innehav av barnpor-nografi.Trots den förra regeringens oförmåga att kommamed förslag i ämnet har - genom socialdemokratiskainitiativ i konstitutionsutskott - ett förslagtill grundlagsändring som möjliggör kriminaliseringav innehav av barnpornografi kunnat antas som vilan-de.Kriminalisering av innehav av barnpornografi ärett led i kampen mot sexuellt utnyttjande av barn.Genom att med alla tänkbara medel angripa markna-den för barnpornografi kan vi förhoppningsvis bidratill att minska efterfrågan på sådant material och däri-genom också minska omfattningen av sexuella över-grepp på barn, vilket ju är det yttersta målet för ensådan kriminalisering.Inger tycks inte ha observerat att regeringenförra månaden beslutade att tillsätta en parlamentariskkommitté med uppdrag att undersöka på vilket sättoch med vilka medel förekomsten av barnpornografibäst kan bekämpas. I direktiven (dir. 1994:117) angesatt kommittén bör göra en utvärdering av på vilkaområden det krävs insatser för att på ett effektivt sättförebygga att det förekommer produktion och distri-bution av barnpornografiskt material. Kommitténskall därefter överväga vilka åtgärder som behövs föratt förhindra förekomsten och spridningen av barn-pornografiskt material. Frågor om kriminalisering avinnehav och annan befattning med barnpornografiskall övervägas särskilt, och kommittén skall ocksåbehandla frågan om en åldersgräns kan tas in i be-stämmelsen om barnpornografibrott. Utredningenskall vara avslutad senast den sista juni 1996.Det är min förhoppning att denna utredning skallge ett så brett underlag som möjligt för det fortsattaarbetet mot barnpornografi. Utgångspunkten är attkriminalisering av innehav skall ske i enlighet meddet vilande förslaget. Regeringen är dock väl medve-ten om de svåra rättsliga frågor som en innehavskri-minalisering föranleder och är därför naturligtvisintresserad av förslag till en annan lagteknisk ut-formning av innehavskriminaliseringen, om en sådanbättre kan bidra till att förekomsten av barnpornografiminskar.Jag vill också initiera andra åtgärder som syftar tillatt skydda barn mot övergrepp. Bl.a. bör en mer gene-rell översyn göras av bestämmelserna om sexualbrott ibrottsbalken.Anf. 29 ():Fru talman! Jag ber att få tacka justitieministern såmycket för svaret. Det var positivt på det sättet att detgav uttryck för en mer långtgående beredning än vadtidigare diskussioner gett vid handen.Jag tänker inte ge mig in på diskussionen om tidi-gare regeringars oförmåga när det gäller barnporno-grafiärendet. Inte heller den socialdemokratiska rege-ringen - jag vågar kanske också säga: särskilt inte densocialdemokratiska regeringen - har så mycket attyvas över när det gäller detta ärende. Det vet vi alla.Jag har observerat att regeringen har tillsatt enparlamentarisk kommitté. Jag har läst direktiven,vilka jag har här i handen. Men det är just därför somjag ställer min fråga. Frågan har att göra just medinnehavskriminaliseringen som jag tycker i direktivenhar blivit något styvmoderligt behandlad.Lagrådet framhöll i sin remissbehandling i vårasatt lagförslag på detta område erfarenhetsmässigtbrukar avkasta värdefulla synpunkter av både sakligoch teknisk karaktär som kan tas till vara i beredningav ärendet. Samma synpunkter kom också fram vidden hearing som justitieutskottet och konstitutionsut-skottet anordnade i våras.Nu finns tid att lysa igenom detta ärende utan för-sening. Därför undrar jag: Delar justitieministernLagrådets uppfattning?Anf. 30 Justitieminister ():Fru talman! Som jag redogjorde för i mitt svar harregeringen tillsatt en särskild kommitté som skall seöver denna fråga i dess bredd. Kommittén skall ocksåse på de lagtekniska lösningarna när det gäller krimi-nalisering av innehav. Med detta borde, såvitt jagförstår, vara mycket nöjd, eftersom vi nuhar den tid och de möjligheter vi behöver för att fåfram det bästa lagförslaget på området.Anf. 31 ():Fru talman! Speciellt när det gäller förslag tillgrundlagsändringar är det vanligt att man skickar utförslagen på remiss just för att få denna breda genom-lysning.Vid debatten här i kammaren den 16 novemberom barnpornografi fick den socialdemokratiska leda-moten i debatten frågan om denna typ av bred genom-lysning. Det svarades då att socialdemokratiska partietinte hade något emot den breda genomlysning som enremissdebatt innebär.Kan vi tänka oss att detta förslag kommer att gå utpå remiss?Anf. 32 Justitieminister ():Fru talman! När kommittén har genomfört sitt ar-bete och kommit fram med ett betänkande kommerdetta givetvis att behandlas i vanlig ordning medremissförfarande och förberedelser för den fortsattahanteringen i riksdagen.Anf. 33 ():Fru talman! Jag är mycket nöjd med detta svar, fördet är betydligt mer långtgående än de signaler somtidigare har getts. Tack för svaret.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1994/95:189 om narkotikanoch trafikenAnf. 34 Justitieminister ():Fru talman! har frågat vilka åtgärderkommunikationsministern är beredd att vidta för attstoppa narkotikan i trafiken. I sin fråga anför MatsOdell att lagstiftningen måste utvidgas till att gegränsvärden och legala möjligheter att bekämpa nar-kotikan i trafiken. Eftersom den åsyftade lagstiftning-en, nämligen bestämmelserna i trafikbrottslagen omrattfylleri och grovt rattfylleri, faller under Justitiede-partementets ansvarsområde har frågan överlämnatstill mig.Inledningsvis vill jag understryka att utgångs-punkten för dagens lagstiftning är att det är förbjudetatt köra bil om man är påverkad av narkotika. Vidareär all konsumtion av narkotika straffbar enligt narko-tikastrafflagen. Några gränsvärden när det gäller nar-kotikapåverkan i samband med framförande av fordonmotsvarande promillereglerna vid alkoholpåverkanfinns som bekant inte i bestämmelserna om rattfyllerioch grovt rattfylleri. I stället måste domstolarna kunnaslå fast att påverkansgraden har varit sådan att förareninte har kunnat framföra fordonet på ett betryggandesätt för att ansvar för rattfylleri skall vara för handen.Vid bedömande av om rattfylleribrottet är att ansesom grovt skall särskilt beaktas bl.a. om alkoholkon-centrationen i förarens blod överstigit ellerföraren annars varit avsevärt påverkad av alkohol ellernågot annat medel.Den omständigheten att domstolen måste kunnaslå fast att påverkansgraden har varit sådan att förareninte har kunnat framföra fordonet på ett betryggandesätt ställer naturligtvis höga krav på åklagarens be-visning. Det är oftast fråga om vittnesbevisning därvittnena får uttala sig om förarens beteende och upp-trädande. Utöver den bevisningen krävs oftast någotläkarintyg om förekomsten av narkotika i förarensblod eller urin.Hittills har det ansetts vara tekniskt kompliceratatt mäta förekomsten av andra berusningsmedel änalkohol, inte minst med hänsyn till den stora mängdolika preparat som kan anses påverka förmågan attframföra fordon. Det bör framhållas att det inte endastär fråga om narkotiska preparat som är föremål förillegal hantering, utan även narkotiska och andrapreparat som kan ingå i av läkare ordinerade läkeme-del.Även om man med hjälp av mätinstrument kanpåvisa förekomsten av droger uppstår svårigheter närman skall fastställa de gränsvärden som skall gälla fördessa. En utgångspunkt bör nämligen vara att gräns-värdena skall fastställas utifrån de risker för trafiksä-kerheten som en påverkan kan innebära.Frågan om drograttfylleri behandlas inte i sak avVäg- och sjöfyllerikommittén, vars arbete låg tillgrund för årets ändringar i trafiknykterhetslagstift-ningen. Kommittén uttalade dock att det var angelägetatt hithörande frågor utreddes och konstaterade ocksåatt det inom pågår ett pro-jekt angående droger och trafiksäkerhet. Detta projekt- Läkemedel, droger och trafiksäkerhet - kommer attredovisas till sommaren.Frågan om drograttfylleri har diskuterats i olikasammanhang utan att detta lett tillnågra egentliga förändringar. hardock framsteg gjorts vad avser utvecklandet av mät-metoder och forskning om narkotikans verkningar.Jag anser därför tiden vara mogen för att sätta i gångett mer målmedvetet arbete för att undersöka förut-sättningarna för att komplettera rattfyllerilagstiftning-en med gränsvärden för olika narkotiska preparat. Jagkommer att ta initiativ till ett sådant arbete.Anf. 35 ():Fru talman! Först vill jag tacka justitieministernför svaret. Jag är nöjd med svaret att justitieministernnu ämnar ta dessa initiativ. Jag tror att vi är överensom att narkotikapåverkade förare måste bort ur trafi-ken. Jag hoppas att vi också är överens om att detbehövs en nollgräns för de klart definierade preparatsom inte har någon medicinsk användning.Det som har inträffat är att Polisen har utveck-lat nya testmetoder som finns tillgängliga ute på po-lisdistrikten - jag har själv sett dem i funktion - somkan användas för att spåra narkotika hos bilförare.Problemet har varit att lagstiftningen är såluddig att det sällan leder till åtal även om man spårarkraftfull påverkan hos bilförare. Detta är fullständigtorimligt.Det man kan konstatera är att det är förbjudet attköra bil om man är påverkad av narkotika. förbjudet att konsumera narkotika enligt narko-tikastrafflagen.Det Polisen nu väntar på är att få de lagliga in-strument som gör det möjligt att också vid t.ex. storatrafikkontroller kontrollera förekomsten av narkotikahos förarna. Detta är inte möjligt . Man måste haen uttalad misstanke för att få genomföra den typen avprov.De substanser som inte har någon medicinsk an-vändning, dvs. heroin, kokain, cannabis och amfeta-min, borde ganska enkelt och ganska omedelbartkunna förbjudas. Detta skulle ligga till grund för enutsållning av förare som är påverkade av dessa sub-stanser med den utrustning som redan finns ute påpolisdistrikten. Därmed skulle man få bort en storgrupp av de livsfarliga förare som finns ute blandmedtrafikanterna.Anf. 36 Justitieminister ():Fru talman! Jag kan inte hålla med om att lag-stiftningen är luddig. Det är nog fel sätt att definieraproblemet.Lagstiftningen är klar. Problemet är att det ställsmycket höga krav på bevisning för att få en fällandedom när det gäller narkotiska preparats påverkan påförarens möjlighet att framföra bil. Det är vårt pro-blem.Det problemet löser vi om vi har möjligheter att ilagstiftningen föra in gränsvärden så att vi kan hanteraolika narkotiska preparat på samma sätt som vi hante-rar alkohol.Problemen har varit av många slag. Det har gälltmätmetoderna. Det problemet är på väg att lösas. Jagdelar uppfattning om att Polisen här harkommit väldigt långt i utvecklingen.Det som oroar mig är att vi ligger efter i det under-lag som behövs när det gäller att bedöma vilka gräns-värden som måste sättas för olika typer av preparat.Min uppfattning är dock att vi har hanterat pro-blemen alltför mycket i klump. Om vi väntar tills vihar ett underlag som ger oss svar på alla de frågorsom är knutna till de olika typer av preparat det ärfrågan om - både legala och illegala - får vi väntaalltför . Min avsikt är därför att driva dennafråga litet mer målmedvetet och säkerställa att vi fårfram det underlag vi behöver för ett preparat i taget.Dessutom vill jag bara säga att det är förbjudet attnyttja t.ex. cannabis. Det är alltså förbjudet attdrogpåverkad framföra bil, liksom det är förbjudet attpromenera på gatan drogpåverkad. Vi har kriminali-serat hela bruket av narkotika.Anf. 37 ():Fru talman! Jag tolkar detta som att justitieminis-tern är beredd att fastställa lämpliga gränsvärdenpreparat för preparat.Det är alldeles uppenbart att heroin, kokain, can-nabis och amfetamin inte har någon medicinska an-vändning. Det borde mot bakgrund av den lagstiftningsom redan finns, vilken justitieministern nämner, varamöjligt att ganska snabbt komma fram till en lagstift-ning som gör att Polisen också kan utnyttja den för-nämliga utrustning som finns på ett stort antalpolisdistrikt runt om i vårt land.Anf. 38 Justitieminister ():Fru talman! Jag är inte säker på att jag kan tolkadet som säger korrekt. Men jag hoppas attdet säger innebär att delar minuppfattning att vi skall ha ett sakligt underlag när vifastställer gränsvärden i lagstiftningen.Anf. 39 ():Fru talman! Jag delar uppfattningen att det skallfinnas ett sakligt underlag. Mot bakgrund av att ingenav de nämnda substanserna har någon medicinskanvändning borde gränsvärdet kunna fastställas meden ganska enkel teknik.Anf. 40 Justitieminister ():Fru talman! Jag är fortfarande inte riktigt säker påinnebörden, men jag tror inte att det spelar någon rolleftersom vi kommer att ha anledning att återkommatill frågan när vi har ett bättre underlag.Jag vill redan nu markera att jag har haft svårt attförstå att man kan göra skillnad på huruvida ett prepa-rat är legalt eller illegalt intaget om vi finner att ettvisst gränsvärde är nödvändigt ur trafiksäkerhetssyn-punkt. Det är trafiksäkerheten som måste stå i cent-rum.Anf. 41 ():Fru talman! Jag håller med om det. Men det blirnog litet märkligt om domstolarna fortfarande skall habevisföringskrav som innebär att man måste visa attföraren har uppträtt på ett sådant sätt i trafiken attvederbörande har utgjort något slags trafikfara. Detmåste ändå vara själva gränsvärdet som utgör kriterietför domstolen när man skall döma.Anf. 42 Justitieminister ():Fru talman! Jag ser mig nödsakad att ta ytterligareen replik.Om vi har gränsvärde i rattfyllerilagstiftningenbehövs det ingen bevisning av trafikfarligheten. Dåhar bedömningen av trafikfarligheten legat i lagstifta-rens hand när han har fastställt gränsvärdena.Det är det som gör att rattfyllerilagstiftningen fun-gerar effektivt när det gäller alkohol och ineffektivtnär det gäller narkotika. Vi vill få till stånd att mankan hantera åtminstone vissa narkotiska preparatprecis som alkohol. Då skulle vi inte längre ha sådanabevissvårigheter.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1994/95:191 om projekte-ringen av VästerledenAnf. 43 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för att inte projekteringen avVästerleden skall fortsätta förbruka stora summorpengar medan osäkerheten består om leden verkligenskall byggas.Som vet ingår utbyggnaden avVästerleden i . När regio-nen enades om Dennispaketet beslutade man samti-digt om en kontrollstation där bl.a. projekte-ring, upprättande av arbetsplan och miljökonsekvens-beskrivning skulle ge underlag för beslut om exakttidpunkt för byggstart, projektets ekonomi och miljö-konsekvenser.Det förberedelsearbete som för närva-rande bedriver rörande Västerleden är således avväsentlig betydelse för det fortsatta ställningstagandetom utformning och byggstart för projektet. Riksdagenhar bl.a. därför beslutat om statliga lånegarantier fördet fortsatta förberedelsearbetet med vägprojekteninom Dennisöverenskommelsen.När projektet kan genomföras är beroende av närvägtullsystemet kan införas. bedömer i dagatt projektet tidigast kan komma att byggstartas år2000 och i så fall öppnas 2005.Anf. 44 ():Fru talman! Jag vill tacka kommunikationsminis-tern för svaret. Tyvärr gav det inget svar på min fråga.Efter valet har Socialdemokraterna velat ge in-tryck av att det verkligen skulle vara en allvarligtmenad omprövning på gång av Dennispaketet. Manhar så att säga lurat och attingå en överenskommelse med Socialdemokraternaför att bilda majoritet i och iStockholms läns landsting just på den grunden.Jag läste en intervju med i . Denna intervju gav ocksåintryck av att verkligen ville låta Den-nispaketet utsättas för en ordentlig prövning somskulle kunna leda till omprövning. där dessutom att kontrollstationen bordeläggas in före 1996.Av dessa uttalanden syns tyvärr ingenting i frå-gesvaret. Det kanske inte är så konstigt, eftersom detsamtidigt finns en uppgörelse med ochFolkpartiet om att det här skall rulla på. Det rullarverkligen på. Det som rullar allra mest är de hundra-tals miljoner som är avsatta för förberedelsearbete avolika slag. I min kommun gör man bl.a. provborrning-ar för dragningen av Västerleden.I svaret talar enbart om att förbere-delsearbetet inför det framtida ställningstagandet skallgälla utformning och byggstart av projekten. Om detär sant rasar hela omprövningskulissen. Då är detingen verkligt menad omprövning. Man skulle möjli-gen kunna ifrågasätta utformningen och byggstartenför . Är det verkligen detta kommunika-tionsministern menar?Anf. 45 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag kan hänvisa till det betänkade omlånegarantier som fattade beslut om i våras.Riksdagen fattade beslut om att avsätta 373 miljonerför just denna projektering. Detta sade riksdagen.Både den föregående och den nuvarande regeringenstår bakom detta. Det faktum att pengar är avsatta tillprojektering innebär inget ställningstagande för byg-gande av dessa projekt. Lånegarantierna innebär inteheller något ställningstagande till de olika projektensutformning eller exakta lokalisering.Projekten skall prövas före genomförandet på sed-vanligt sätt med tillämpning av gällande lagstiftning.Man avser att följa de uppställda miljöpolitiska må-len. Så länge inga andra beslut är fattade är det dettasom gäller.Det projekteringsarbete som pågår sker på direktuppdrag av riksdagsmajoriteten. Vi är skyldiga attfölja detta, så länge inget annat är beslutat.Anf. 46 ():Fru talman! Jag konstaterar att fort-farande inte svarar på min fråga. Den centrala fråganär om ni menar allvar med omprövningen av Väster-leden. I så fall är det orimligt att låta mil-jonerna rinna i väg.Ines Uusmann hänvisade till ett riksdagsbeslut.Där var det dock fråga om en verkligt menad hand-lingsfrihet. Det var en formulering som fickmed. I svar sades enbart att det härskall påverka utformning och byggstart.Om inte bara menar utformningoch byggstart, som hon sade i svaret, utan om honverkligen allvar med omprövningen, är det väl orim-ligt att låta pengarna ticka i väg. behö-ver inte bara luta sig emot ett riksdagsbeslut. Det gåratt ta egna initiativ. Det har t.ex. gjortnär det gällde . Då fanns det plötsligtstor handlingskraft. Här gäller det mycket pengar ochett viktigt beslut. Varför kan i så fallinte visa handlingskraft även här?Anf. 47 Kommunikationsminister ():Fru talman! När det gäller handlingskraften kanman diskutera vad det skulle innebära om vi stoppadehela Dennispaketet. Det skulle bli följden av AndreasCarlgrens önskemål.Andreas säger att vi har gett intryck avatt vi vill ompröva Dennispaketet och att vi därmedhar lurat och . Jag tyckeratt det är att slira med en insinuation. De som hargjort en uppgörelse i måste få enchans att stå för den.I regeringen tar vi ansvar för det faktum att detskall finnas en kontrollstation. Jag skulle gärna se, ochdet har jag gett uttryck för i olika sammanhang, attkontrollstationen skulle tidigareläggas så att vi kan fåen offentlig diskussion. Jag tycker nämligen att denoffentliga diskussionen är oerhört viktig i den härfrågan.Anf. 48 ():Fru talman! Det är lätt att hålla med om att det be-hövs en offentlig diskussion - särskilt när man harhört svar här . Men det räckerinte. Det måste leda till handling också.Om det är något som är att slira så är det attpendla mellan åsikten att det går att ompröva ochuttalanden om att om man bara omprövar förberedel-sepengarna så rasar allt. Det är helt orimligt att Den-nispaketet är ett så bräckligt bygge att allt skulle rasadärför att man inte i ett mycket kritiskt budgetlägebara låter miljonerna rulla på till ett projekt, där manfaktiskt vill ge intrycket av att man fortfarande intehar bestämt sig för om det skall genomföras. Detta ärdet centrala.Om ni menar allvar med att Västerledsprojektetskall kunna stoppas, inte bara ändras när det gällerutformning och byggstart, vore det väl också rimligtatt inte satsa hundratals miljoner - jag tror att dethandlar om den summan - i ett förberedelsearbete därman inte vet om det kommer att komma till använd-ning? Det är därför frågan återstår: Är att säga att hon menar allvar med ompröv-ningen?Anf. 49 Kommunikationsminister ():Fru talman! Som avslutning vill jag säga att jagsynnerligen allvarligt menar det jag har sagt om kon-trollstationen. Jag skall se om det är möjligt att tidiga-relägga den. Jag är dock inte säker på att det går.Att man inrättar en kontrollstation betyder att maninte i förväg har fattat några beslut. Det tror jag att viskall vara helt överens om, annars är det ingen me-ning med en kontrollstation.Anf. 50 ():Fru talman! Då måste jag ställa ytterligareen fråga. Om kontrollstationen verkligen är så allvar-ligt menad, om den också innebär att man skall kunnastoppa Västerleden och om dessutomvill verka för att kontrollstationen skall tidigareläggas,varför visar då inte handlingskraften attse till att få stopp på den miljonrullning som skerunder tiden?De berörda tjänstemännen beskriver att miljon-rullningen pågår precis oförändrat. Det har inte skettnågonting.