prot · GH0977 · 1994-03-22 00:00:00 — Det är därför mycketviktigt att entydigt klargöra att det här sättet atthandla gör att inte kan räknas till dengruppen av länder.Jag är glad att de markeringar som utrikesministernredovisade har gjorts, och jag hoppas att Sverigefortsätter att enträget klargöra att en turkisk politikav det här slaget gör att inte kan accepterassom demokrati.Anf. 26 ():Fru talman! Också jag ber att få tacka för svaret.Jag är glad över att har gjort den härmarkeringen, eftersom det som sker i ärväldigt oroande.Jag hade för drygt sedan möjlighet att varai tillsammans med en internationellorganisation för mänskliga rättigheter, just för attse hur läget där är inför det kommande valet. Jagblev mycket oroad över situationen. Bl.a. besöktejag DEP:s, det demokratiska partiets, f.d.partilokaler i , som hade bombats. En bombhade lagts in i hissen, och en person hade dött, 40personer var i direkt livsfara, och hela byggnadenvar förstörd. Det är inte den enda lokalen som harbombats. Dessutom förekommer det att kandidaterarresteras, mordhotas och i vissa fall också mördas.Det här har gjort att partiet har fått dra sig tillbaka.Precis som sade var partiets avsikt attverka för en dialog och att finna en demokratisklösning på det problem som rör den kurdiskaminoriteten -- det finns ju dessutom andraminoriteter förutom kurderna, exempelvis assyrier.Det är väldigt beklagligt att partiet kandelta. Det är därför viktigt att det internationellasamfundet markerar att om skall räkna sigsom en demokratisk stat, måste man där ocksågarantera att medborgarna får delta i fria val.Inför valet har man genomfört en hel delförändringar i bestämmelserna, och somutrikesministern också pekar på i svaret kan mandärför befara att det inte kommer att bli fråga omnågra fria och rättvisa val. Det gäller dels denhemliga omröstningen, dels den öppnarösträkningen och att personer i uniformer och medvapen kan gå in i vallokalerna. Det finns orosteckenpå många områden, och jag är därför tacksam överatt reagerar på de härförhållandena.Anf. 27 Utrikesminister ():Fru talman! bör som medlem av såvälEuroparådet som ESK -- naturligtvis också somFN-medlem, men jag vill nu peka på dessaeuropeiska organisationer -- respektera demänskliga rättigheterna och demokratinsspelregler. I detta fall finns det ingen tvekan, utanSveriges röst är mycket klar i denna fråga, såväl ibilaterala kontakter som iEuroparådssammanhang, vilket, som jag nämnde,skedde i förra veckan.Sveriges uppfattning är att man i böreftersträva en politisk dialog med den delen av denturkiska befolkningen som är kurdisk, liksom skermed den övriga delen av befolkningen. Det är meden politisk dialog som man måste gå fram.Samtidigt har självfallet en rätt att bekämpaterrorism. Det är alla staters skyldighet att tryggasina medborgare till liv och lem.Jag vill också nämna att vi, vid sidan av de mångakontakter som vi fortlöpande har bilateralt,naturligtvis också har kontakter med de politiskapartierna i genom ambassaden i . Vihar också möten i samband med besök. Vi hadenyligen två företrädare för på besök, ochdessa togs emot på tjänstemannanivå påUtrikesdepartementet. Vi för alltså på detta sätt endialog med de olika politiska partierna i Turkiet.Anf. 28 ():Fru talman! Det är viktigt att den dialogen förs, ochdet är viktigt att våra signaler till den turkiskaregeringen är entydiga. Det ligger en inbyggdparadox i att är medlem i ochönskar sig medlemskap i den europeiska unionenoch att man uppträder på ett sätt som inteär förenligt med medlemskap i någon av deorganisationerna.Det är också viktigt att det framgår att man genomatt uppträda såsom man gör och inte respekterademokratiska spelregler, undergräver sinarelationer med -- det gäller relationernamed och med all säkerhet ocksårelationerna med den europeiska unionen. Det ärbetecknande att man i inte är intresserad avatt ha utländska observatörer under valet. Somutrikesministern sade har man inte bett att fåobservatörer från ESK, och man har tackat nej tillett erbjudande från omobservatörer.Anf. 29 ():Fru talman! Också jag vill understryka att mansjälvfallet skall kämpa mot terrorism. Jag stödjerdefinitivt inte någon terror, vilket PKK har gjort sigskyldigt till också när det gäller den civilabefolkningen. Den kurdiska frågan kan inte lösasmed sådana metoder, utan det måste ske på heltannat sätt, genom dialog och genom en politisklösning. Precis som utrikesministern sade måstedetta ske i demokratiska former.I vill man alltså inte ha några delegationerunder valet. Jag menar att det är ett problem inte vill ha några observatörer i undervalet, när man inom det internationella samfundetanser att det finns ett behov av sådanaobservatörer. kommer ändå delegationer attåka till . Man har emellertid i sagtatt man kommer att trakassera delegationerna, såvi får väl se vad man kommer att ställa till med.I alla fall har många ledamöter från den svenskariksdagen protesterat mot det sätt på vilketkurdiska parlamentariker har hanterats.Anf. 30 Utrikesminister ():Fru talman! Som jag har förstått det har turkiskaföreträdare förklarat att man inte önskarinternationella valövervakare, men harnaturligtvis såväl enskilda riksdagsmän somenskilda organisationer en möjlighet att besökalandet också under lokalvalen och bilda sig enuppfattning om vad som händer. Vi får väl härgemensamt uttrycka den förhoppningen att de somreser dit inte kommer att få problem. Det voreytterst upprörande om så skulle ske.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1993/94:398 om valet iUkrainaAnf. 31 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat mig vilkainitiativ tar, t.ex. inom ramen för ESK, föratt garantera att valen i går demokratiskttill.Den 27 mars genomförs de första friaparlamentsvalen i -- tredje störstaland, med över 50 miljoner invånare. Valet skergenom majoritetsval i 450 valdistrikt, och ett stortantal partier förväntas delta.Valen äger rum under en svår övergångsfas för denukrainska nationen. Landets ekonomi är i ettkaotiskt tillstånd, och liksom andrapostkommunistiska samhällen utsätts i dagför efterverkningarna av det totalitära systemetsrättslöshet genom kraftigt ökad kriminalitet. Det ärmin mening att bara genom systematiskamarknadsreformer har möjlighet att gradviskomma till rätta med dagens problem ochytterligare befästa sin nationella självständighet.Den 27 mars har det ukrainska folket en historiskmöjlighet att göra ett val för en demokratiskutveckling.Fru talman! Det ligger i intresse attunderstödja demokratiseringsprocessen i Ukraina.Ett bidrag är att vi manifesterar vårt intresse förparlamentsvalet. De ukrainska myndigheternainbjöd på ett tidigt stadium bl.a. ESK ochEuroparådet att sända observatörer till valen.Därför har regeringen fattat beslut om att anslåsärskilda medel () till en svenskvalobservatörsinsats i , och det ärglädjande att fem riksdagsmän på detta sättkommer att medverka inom ramen för en störreinternationell insats.När det gäller ESK:s roll bekräftar ESK:s Paris-stadga att var och en har rätt att delta ifria och rättvisa val. Till hjälp för att främja endemokratisk utveckling och mänskliga rättigheter ideltagarstaterna har ESK sitt i belägnaKontor för mänskliga rättigheter, ODIHR. ESKhar också beslutat att kontorets roll skall utökas ifråga om valobservation, och under valen i Ukrainakommer ODIHR att finnas på plats med tillfälligastödkontor för valobservatörerna i såväl somcentralorten på , Simferopol. Vår ambassad iKiev håller löpande kontakt med ODIHR ochmedverkar också aktivt i ESK-ländernas lokalakoordinering av insatsen. Ett stort antalinternationella observatörer kommer att finnas påplats under valet.Anf. 32 ():Fru talman! Jag vill tacka utrikesministern försvaret om det ukrainska valet.Jag hade tillfälle att besöka under en veckaförra året. Det är litet oroväckande att konstateraatt av de politiker jag då träffade har tvåkrimtatariska politiker sedermera mördats, och enledande oppositionspolitiker i är försvunnen.Han är av allt att döma kidnappad, kanske mördad.Ukraina är näst största land och är en avnycklarna till vad som skall hända i det fornaSovjetunionen. Det ukrainska valet har därför betydelse för hela säkerhet.Ibland framhåller ukrainare att ijämförelse med alltid får mycket mindreuppmärksamhet. I någon mån känns det också såinför det ukrainska valet. Om man jämför med deninternationella obeservatörsinsats som gjordes iRyssland är det intresse som det ukrainska valetväcker i väst mycket blygsamt.Det är mycket glädjande att av utrikesministernhöra att kommer att sända envalobervatörsdelegation och att regeringen haranslagit medel till detta. Jag vill uttrycka enförhoppning om att dennavalobservatörsdelegation kanske också kan besökaUkraina vid de senare valomgångar som av allt attdöma kommer att bli nödvändiga med detvalsystem som har.Jag skulle också vilja tillägga en önskan. Den ifrågan omnämnde oppositionsmannen, MykhajloBojtjysin, var kanslichef vid den ukrainskafolkfronten och sedermera valledare. Kan den svenskaregeringen genom sin ambassad i eller påannat sätt försöka hjälpa till att bringa klarhet ihans öde?Anf. 33 Utrikesminister ():Fru talman! Det tycker jag är en högst rimligönskan som jag gärna tar till mig. Det tycker jag attvi skall försöka göra.Sedan vill jag till säga att jag delarhans bedömning att vi behöver ägna mer tid ochuppmärksamhet åt . Vi bör även försökaatt i högre utsträckning utveckla politiskakontakter med politiska företrädare i ochpå det sättet stödja den demokratiska utvecklingeni Ukraina.Jag vill dock säga att vi från svensk sida medbetydande intresse erkände , noterade denukrainska självständigheten och upprättadeambassad i . Jag var själv en av de förstautrikesministrarna från omvärlden som besökteKiev.Tyvärr har i viss mån självt bidragit tillsituationen genom sin bristande reformvilja ochsina svårigheter att fatta beslut. Det gäller ävensådana beslut som man tycker borde i allra högstagrad ligga i den ukrainska nationens intresse -- somt.ex. att få till stånd institutet omkärnsäkerhetsfrågor, där är en av dem somhar utfäst bidrag.Vi har gått och väntat på ett beslut iparlamentet. har tyvärr på detta sättbidragit till att litet av det stora intresse som trotsallt fanns i början av självständigheten har mattats,eftersom så litet har skett från ukrainsk sida.Valen kan nu bli en ny start, och jag hoppasverkligen att de blir det. Det finns all anledning föromvärlden att ägna dessa val uppmärksamhet ochatt därefter försöka öka sitt intresse gentemotUkraina. Det är en vilja som vi har från svensk sida.Anf. 34 ():Fru talman! De oroväckande händelser som harinträffat före valet är givetvis, som utrikesministernockså säger, en del av den allmänna instabilitet ochpolitiskt svåra situation som råder i . Det ärkanske också tecken på att det finns inre ochmöjligen också yttre destabiliseringsförsök med ibilden inför det ukrainska valet.Det är allmänt känt att det i -- kanske intei regeringen, men inom det ryska samhället -- finnskrafter som inte riktigt vill förstå den ukrainskasjälvständigheten. Dessa krafter har ocksåmotsvarigheter inom som är missnöjdamed den ukrainska självständigheten och kanske iännu högre grad med demokratiseringen.Jag tror därför att insatser när det gällervalövervakning och internationella krav pådemokratisk korrekthet i tjänar ett syftejust för att motverka denna typ av destabilisering,som kan få säkerhetspolitiska konsekvenser.Jag ber att få tacka utrikesministern för detkompletterande svaret. Jag delar helt bedömningenom oron för Ukraina.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1993/94:416 om rysk truppför fredsbevarande insatser i det fornaSovjetunionenAnf. 35 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för att i ESK, FN och andrainternationella sammanhang markeraavståndstagande från att rysk trupp används förfredsbevarande insatser i det forna ,undantaget där sådana önskemål framförts avsamtliga inblandade parter i en pågående konflikt.I den nya världsordning vi ser växa fram efter detkalla krigets slut har kraven ökat på detinternationella samfundet. Inte minst har trycketpå FN när det gäller fredsbevarande insatser ökatdramatiskt. harinsatserna inte mindre än sjudubblats. Inom FNoch ESK pågår en intensiv debatt om hur de ökadekraven skall mötas så effektivt som möjligt, menmed bevarad kontroll över operationerna.Det är ett tragiskt faktum att många av de latentakonflikterna i f.d. som en följd avimperiets sönderfall utlösts och övergått i envåldsam och öppen fas. Konflikterna fannsinbyggda i det gamla systemet, men kontrolleradessamtidigt av den totalitära sovjetmakten.Omvärlden har kommit att stå inför ett dilemma.Det är uppenbart att det finns starka krafter iRyssland som anser det nödvändigt att försvara vadman kallar sina nationella intressen i närområdet.Samtidigt har andra stater inte haftberedskap att praktiskt medverka i biläggandet avoroligheterna.Konflikterna är våldsamma, och det mänskligalidandet är omfattande, som omgivandeländer hotas av att konflikterna sprids in på derasterritorier. I detta senare avseende kan hävdas attryska intressen berörs mer direkt än flertalet andraländers intressen. påpekas från ryskthåll, att för den händelse väst inte är berett skjutatill resurser måste engagera sig för egendel. Å andra sidan gäller givetvis inga särskildaregler för ryskt uppträdande i konfliktregionerna.Det internationella samfundet måste ställa sammakrav på som på andra aktörer.Fru talman! Jag är enig med frågeställaren attutgångspunkten för varje diskussion omfredsbevarande insatser, inklusive ryska sådana,måste vara alla berörda parters godkännande. Frånsvensk sida har vi vidare förutsatt att om detinternationella samfundet skall ge sitt stöd tillsådana insatser måste den insyn och kontroll somFN eller ESK utövar över en eventuell operationvara reell och inte symbolisk. Ett tredje krav är attnärvaron måste vara kopplad till en politisk processunder ESK:s eller FN:s överinseende.Samtidigt är FN-systemet överlastat. Resursersaknas för att åstadkomma en önskvärd, allsidigsammansättning av hjälpinsatserna. Dilemmatuppstår hur intresset för att något görs i syfte attstoppa de interna stridigheterna skall kunnabalanseras mot kravet på internationell insyn iverksamheten och kontroll över att de ryskainsatserna sker i enlighet med ESK:s och FN:söverenskommelser.Vi har därför bedömt det som angeläget att etableraett konstruktivt samarbete med på dettaområde eftersom ryska militära insatser i Kaukasusoch redan är ett faktum. Frågan omryska fredsbevarande insatser var på dagordningenvid i men kunde intelösas där utan hänsköts till i för fortsatt diskussion. Vi utgårfrån att ett sådant samarbete också ligger i rysktintresse. För de parter som är engagerade i deaktuella konflikterna är i alla händelser ettengagemang från det internationella samfundetssida mycket betydelsefullt. I flera fall vill dessastater själva ha ett balanserande internationelltelement.Slutligen vad beträffar fråga omrätten att tillvarata etniska minoriteters rättigheterbetraktar jag det som en självklarhet att folkrättensnormer skall respekteras av alla parter. Dit hörprincipen om icke-inblandning i andra statersangelägenheter men dit hör också principen attindividuella mänskliga rättigheter är en fråga förhela det internationella samfundet. Ansvaret för attdessa rättigheter inte kränks ligger i första hand hosregeringen i det land som hyser en minoritet.Anf. 36 ():Fru talman! Jag vill tacka utrikesministern även fördetta svar. Inspirationen till frågan fick jag förnågra veckor sedan i samband med valobservationi . Oron för de ryska utspelen för attförsvara ryska minoriteter i andra länder och för attgenomföra fredsbevarande insatser var mycketstor. Oron var i synnerhet stor över kombinationenav dessa två förslag från rysk sida. De konfliktersom skall lösas har ofta sina rötter i tsarrysk ochsedermera i sovjetisk kolonialpolitik iomkringliggande länder. De uppfattas inte alltidsom egna konflikter utan som konflikter därRyssland historiskt sett har varit en mycket aktivpart och kanske orsakat konflikter.Den första försöksballongen kom med Jeltsin. Hanville ha carte av FN. Detta reageradeUkrainas president, , mycket kraftigtemot. Även i och i en del andra länder varman då mycket bekymrade. På i Romdiskuterades det ryska önskemålet, vilketutrikesministern sade. Det hade innanföregåtts av ryska utspel om att man tog sig rättenatt försvara ryska rättigheter i det forna sovjetiskaområdet eller det nära utlandet. Detta möttes avkraftiga reaktioner från i princip samtliga berördaländer. Den i övrigt ganska ryskvänliga kazakiskepresidenten jämförde det med Hitleroch sudettyskarna. Förutom de baltiska ländernareagerade , , Ukraina.Georgien och t.o.m. det relativtMoskvaorienterade Vitryssland.Den fråga som uppstår med anledning av är varför de på Helsingforsdokumentetgrundade principerna om fredsbevarande insatserinte räckte till för de ryska önskemålen. Har vi sagtnej till förändringar av de möjligheter somHelsingforsdokumentet ger till fredsbevarandeinsatser? Har vi sagt nej så att det skall gälla andraregler för ? Pågår det en diskussion om attandra regler skall gälla för jämfört medandra länder?Anf. 37 Utrikesminister ():Fru talman! Den grundläggande svenskauppfattningen är självfallet att det inte skall gällaandra regler för än för andra länder.Detta är naturligtvis en oerhört viktig princip atthålla fast vid, inte minst i dessa tider då vissa rösteri för fram förslag som är helt i strid medfolkrätten och internationella normer. Det äroerhört väsentligt att det internationella samfundetbestämt men konstruktivt för en dialog medRyssland om olika internationella frågor. Vi hardock att hantera en komplicerad verklighet.Frågeställaren mötte en del av den i , därdet väl är ganska klart att det internationelllasamfundet har all rätt att i enlighet med Moldaviensegen önskan säga att den fjortonde armén böravlägsnas.Vi kan också se till situationen i Tadzjikistan.Staten, som är en del av det forna ,ligger geografiskt långt från . Den sittanderegimen vill ha och är beroende av rysktruppnärvaro. Ryssarna har för sin del velat ha ochefterfrågat internationell närvaro för att intebehöva vara ensamma med problemen iTadzjikistan.I möter vi en annan verklighet. Därförekommer mycket naturliga och riktiga krav pånationellt självbestämmande och svåra inbördeskonflikter och stridigheter. Där har till slut någonform av insats av rysk trupp tett sig oundviklig.Anf. 38 ():Fru talman! Jag noterade efter attKozyrev kommenterade utvecklingen på mötet såatt frågan -- om rysk trupp för fredsbevarandeinsatser i det forna --uppmärksammas och rör sig framåt. Han var medandra ord inte nöjd med utfallet, men han tyckte attdet fanns en öppning. Jag har litet svårt att tolka omdet är en öppning bort från de regler som gäller förandra länder eller om det är en allmän anda att mankan diskutera de frågorna.Man kommer inte ifrån att i t.ex. ochKarpatien uppfattas den ryska truppen som i höggrad part i målet, även om den nuvarande georgiskaregeringen har välkomnat truppen. De konfliktersom har drabbat har ofta sina rötter i entsarrysk och sedermera sovjetisk kolonialhistoria.Jag hoppas att det ändock ligger en mycket storförsiktighet i den svenska politiken på det härområdet.Anf. 39 Utrikesminister ():Fru talman! Jag tror att vi också måste utgå från denpraktiska verkligheten. Det är då frågan om ryskfredsbevarande trupp har uppstått. I den praktiskaverkligheten är det västliga samfundet inte berettatt ta på sig den ytterligare börda det innebär attsända fredsbevarande trupp till Tadzjikistan.Mycket aktuell även på svensk agenda på grund avSveriges ordförandeskap i Minsk-gruppen ärdiskussionen om någon form av ''separation force''runt . Det finns en miljonflyktingar i . Det är mycket aktuellt,och såvitt jag förstår finns det ingen uppenbarinternationell beredskap för att ta på sig en roll här.Frågan blir om det är möjligt för ESK och detinternationella samfundet att gifta ihop enobservatörsinsats från ESK med någon form avrysk fredsbevarande trupp. Detta är en mycketaktuell och praktisk frågeställning.Anf. 40 ():Fru talman! Det är möjligt att slutsatsen är att dengrundläggande försiktigheten som finns från svensksida mot att acceptera rysk fredsbevarande truppinom det forna rimligen bör gå handi hand med en beredskap från svensk sida, ochkanske även från det större internationellasamfundets sida, att ta ett större ansvar för dekonflikter som uppstår.Konflikterna är en följd av Sovjetunionenssammanbrott eller rättare sagt av den fornakolonialpolitiken inom det forna Sovjetunionensområde. På samma sätt är det orimligt att anta attserbisk fredsbevarande trupp kan lösa konflikterinom hela det forna Jugoslavien.Anf. 41 Utrikesminister ():Fru talman! Jag tyckte att det var viktigt attfortsätta denna dialog med . Den härfrågan är nämligen oerhört komplicerad.Det finns i grunden inte något svensktavståndstagande från diskussionen som sådan. Vitycker att den är viktig att föra. Vi ser i ett antalsituationer att frågeställningen tenderar att handlaom ryska trupper utan internationell kontroll ellerryska trupper med internationell kontroll. har vi inte velat vika från. Vi hararbetat med den, men den är mycket komplicerad,eftersom det är oerhört väsentligt att man samtidigthåller på internationella principer.Anf. 42 ():Fru talman! Jag ber att få tacka utrikesministern fördet senaste klargörandet.Jag tror att en dialog är väsentlig. Med den dialogenmåste man hjälpa dagens i demokratisering staddaRyssland att förstå vad landets historiska arvbetyder för grannfolken. Förståelsen är inte alltidså stor, vilket gör det svårt även när de ryskaavsikterna är hedervärda. måste man jufrån det internationella samfundets sida ta hänsyntill att grannländerna ännu inte har tillräckligerfarenhet av att lita på för att kunnaacceptera välvilliga relationer.Anf. 43 Utrikesminister ():Fru talman! Arvet är tungt. Så är det. Samtidigtsläpar naturligtvis arvet i vissa hänseenden efter.Det gör att kan fråga det internationellasamfundet om man är beredd att dela bördorna. Vimåste inse att det finns en annan sida av saken, settmed ryska ögon.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1993/94:417 om defredsbevarande trupperna i BosnienAnf. 44 Utrikesminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen i FN kommer att vidta aktiva åtgärderför att få övriga medlemsstater att också ta sittansvar och ställa fredsbevarande trupper tillförfogande i Bosnien.Jag delar uppfattning att FN:smedlemsländer nu måste ge ett bättre gensvar äntidigare på FN:s begäran om ytterligare FN-trupptill Bosnien och därmed säkra freden. FN harmeddelat att ytterligare ca 10 000 i militär truppkrävs till Bosnien. har utfästelser om knappt5 000 givits, bl.a. från , ,och Frankrike.Alltsedan under hösten 1991beslutade att inrätta en fredsbevarande styrka i f.d.Jugoslavien har regeringen verkat för ett såomfattande och brett deltagande i Unprofor sommöjligt. Detta gäller även i det nya läge som nuuppstått.Sverige har också agerat genom ett omfattande egettruppbidrag. uppgår vårt truppbidrag till FN:sinsatser i f.d. till ca 1 300 personer,vilket innebär att vi är bland de fem störstabidragsgivarna. I flera anföranden i FN:sgeneralförsamling och säkerhetsråd samt i ESK,såsom dess ordförande, har vi yrkat på ökattruppdeltagande från andra staters sida liksom fören effektivisering av Unprofors insatser.Bilateralt har jag i samtal med parterna, senastunder mitt besök i f.d. , pekat pånödvändigheten av ett stöd för FN:s insatser för attnå fram till en fredlig lösning.