prot · GI0942 · 1994-12-14 00:00:00 — Jag är inte militär expert på någotsätt, och jag tror att han har större möjligheter attavgöra den frågan.Det andra är en fråga om demokrati och vilka beskedsom gavs till väljarna före folkomröstningen.Det äralldeles uppenbart att det inte gavs klara och entydigabesked om att ett ja till EU skulle innebära någon somhelst närmare relation till den västeuropeiska unionen.Efter folkomröstningen har det kastas masker ochbörjat bedrivas kampanjer t.o.m. för medlemskap iNATO. har öppet erkänt att de låg lågtnär det gällde de militärpolitiska konsekvenserna föratt inte skrämma bort väljare. Detta har alla kunnatfölja. Hade det inte varit riktigare, afUgglas, om hela ja-sidan före folkomröstningen hadegått ut och sagt att ett EU-medlemskap också skulleinnebära ett slut på den svenska neutralitetspolitikenoch alliansfriheten - stegvis möjligen, men dock slut- och att vi förr eller senare kommer med i engemensam militärallians med EU?Anf. 12 ()replik:Fru talman! Beskeden har varit mycket klara ochmycket korrekta. Ett medlemskap i innebär inteett slut på den militära alliansfriheten. Det var ju enav de förhandlingsframgångar som vi hade. Det finnsstadfäst på ett gemensamt dokument i avtalet.Beskedet har varit mycket rakt.När det sedan gäller observatörsskapet i VEU hardåvarande statsministern i denna kammaresagt att det var en naturlig väg för . Det äralltså fullt förenligt med den militära alliansfriheten.Dessa besked har givits före folkomröstningen.Anf. 13 PER () replik:Fru talman! Jag tror inte att någon seriösobservatör av den svenska EU-debatten förefolkomröstningen kan påstå att den enade ja-sidan gavett entydigt besked om att ett ja till EU skulleinnebära ens ett observatörsskap i Västeuropeiskaunionen. Det sades inte, utan det förnekades avåtskilliga av ja-sidans företrädare. Men det är jumöjligt att ni spelade litet olika roller.De borgerliga ja-sägarna försökte att vädja till enviss opinion som vill att vi skall lämna alliansfriheten.Det finns ju en sådan opinion i , och det ärlegitimt. Den får självfallet lov att finnas. Desocialdemokratiska ja-sägarna gömde sig bakom deborgerliga. Det var ett oerhört skamligt spel. Det finnsfaktiskt en hel del journalister och andra som nuerkänner att de låg lågt med klara besked om demilitärpolitiska konsekvenserna av ett EU-medlemskap i syfte att inte skrämma bort väljare.Anf. 14 () replik:Fru talman! Jag vill bara erinra Per om attdet redan i klart uttalas attsyftet är att lägga en grund till ett efter hand alltfastare europeiskt förbund.Jag vill också erinra Per om att det är detfördraget som svenska folket röstat ja till i enfolkomröstning.Anf. 15 PER () replik:Fru talman! Det var en intressant replik. Denmåste ju tolkas som en bekräftelse av hela mittanförande. Den måste tolkas som en bekräftelse avdet jag sade i ett replikskifte.Att tala om ett allt fastare förbund är ju bara ettannat sätt att tala om glidebanen, det sluttande planet.Det finns inget slut för hur mycket dessa stater skallväxa samman. Det finns inget annat slut än att det bliren stat. Det kan inte finnas något annat slut om maninte på något sätt har definierat eller angivit det.Jag tycker att detta var mycket intressant, men dethade varit intressantare om - och inte barahan, utan hela ja-sidan - före folkomröstningen omoch om igen hade betonat att man ville ge klarteckentill en sammanväxning som inte har något slut. Därförvore det väl rimligt att ni här säger att det skallvara en folkomröstning innan vi glider vidare på denglidebanen. Det är det besked vi kräver här . Detskall vara en folkomröstning omregeringskonferensens resultat 1996. Kan ni inte gedet beskedet klart och entydigt?Anf. 16 () replik:Fru talman! Per har rätt i att deteuropeiska samarbetet inte har kommit till vägs ände.Det är inte vår avsikt att vi skall sätta stopp för envidare utveckling av detta samarbete genom vårtmedlemskap i den europeiska unionen. Vi vill tvärtomanvända och utveckla det samarbetet till förmån förmedborgarna i alla länder. Det är målet ochsyftet. Det är det som det svenska folket sagt ja till ifolkomröstningen.Att Per inte har den uppfattningen att manskall gå vidare med samarbete i och att PerGahrton - och kanske många med honom iMiljöpartiet - ser det som negativt att Sverigemedverkar i ett sådant samarbete ändrar ingenting iverkligheten.Anf. 17 PER () replik:Fru talman! Jag får uppenbarligen inget svar påfrågan om det skall bli en folkomröstningn eller ej omregeringskonferensens resultat.Men jag tror att en sak är mycket klar. Hade ja-sidan låtit sig representeras av islutdebatten i TV - med de jämförelsevis mycketklara besked som ger om vad syftet ärmed det hela - hade ja-sidan inte vunnit. Den visste att den aldrig kunde vinna enfolkomröstning om det gavs klart besked om att ett janu var ett klartecken utan någon som helst gräns förhur mycket dessa stater skall växa ihop och bli enenda ny stat.Hade man gett det beskedet till folket hade detaldrig gått att skaka fram en ja-majoritet. Det tror jagatt de flesta statsvetare och andra som håller på meddetta skulle instämma i. Därför lät man inte HadarCars eller likasinnade sköta debatten. Det var de somstack huvudet i busken, de som bluffade ochförnekade allt som fick göra det.Det minsta ni kan göra nu är väl att ge folket ettlöfte - även om era löften inte brukar vara så mycketvärda borde ni kunna ge det här i kammaren - att detinte går längre på glidebanen förrän det har varit enny folkomröstning. Det beskedet skulle ni väl ändåkunna ge?Anf. 18 ():Fru talman! Skälen till att vi kristdemokrater längeförordat ett medlemskap i är både ideologiska ochrealpolitiska. Ideologiska därför att vi tror påsamförstånd, demokrati och en aktiv strävan efterfred. Realpolitiska därför att behöver redskapför att i gemenskap med andra länder närma sig ochlösa stora övergripande samhällsproblem.Europa genomgår en genomgripande förvandling.Slutet på det har inneburit ett nytt behovav samarbete men också en längtan efter tillhörighet,inte minst från folken i . Dethar skapat en ny öppenhet och nya möjligheter somman inte ens kunde drömma om innan murens fall.De omvälvningar och stora svårigheter somförändringarna i öst innebär både på det ekonomiskaplanet och när det gäller utvecklingen av demokratinkräver en mer djupgående samverkan mellan Europasstater än någonsin tidigare.Samtidigt med de yttre förändringarna genomgårockså själva demokratin en värdekris som skakar detpolitiska systemet inte bara i de gamlakommunistländerna utan också i de västliga meretablerade demokratierna.Befolkningsutvecklingen, skillnaden mellan fattigoch rik, arbetslösheten, stora folkomflyttningar,slöseriet med naturresurser, den snabba teknologiskautvecklingen, den växande kriminaliteten och detoförklarliga våldet och den ofta ytliga informationsom väller över oss skapar osäkerhet och en känsla avatt det inte lönar sig att engagera sig.Vi kristdemokrater ser möjligheter tillgränsöverskridande gemenskap och samarbete trotsmånga orosmoln. Själva problemen utgör en utmaningtill personligt engagemang, men också tillansvarstagande både som enskilda och som nation.Därför ser vi med tillfredsställelse att en majoritetav svenska folket röstat ja till ett medlemskap i deneuropeiska unionen. Vår övertygelse är att vi harmycket att bidra med, mycket att vinna men ocksåmycket att lära genom att bli en del av dennagemenskap.Grunden för den kristdemokratiska ideologin är dejudiskt-kristna värderingarna som mer än något annatpräglat framväxten av den människosyn som är självadrivkraften i den strävan efter demokrati ochsolidaritet och den längtan efter fred som är omistligaelement i Europatanken. Vi kristdemokrater anser attmänniskolivet är okränkbart, att varje människa ärunik och har samma värde, tillsammans med mångaandra. Varje människa är också beroende avgemenskapen med andra och har ett ansvar att ta del iutformningen av samhället som en fri person. Frihetenutgör grundvalen för människans rättigheter menockså för hennes skyldigheter.Vi delar den syn betänkandet ger uttryck för, attden viktigaste uppgiften för den europeiska unionen äratt trygga freden, friheten, demokratin och säkerheteni hela . Grundläggande för detta arbete är attfrämja ekonomisk och social tillväxt i vår del avvärlden. Den ekonomiska utvecklingen, som ärberoende av alla människors insatser, kan bli en källatill välstånd och bidra till fred om dess frukterfördelas rättvist. En annan förutsättning för en hållbarutveckling både för människor och natur är att vi tarhänsyn till naturens möjligheter att förnya sig själv.När det gäller utskottets hemställan i betänkandeUU5 vill vi kristdemokrater yrka bifall till den medundantag för reservationerna 10, 11, 13, 14 och 15,som vi yrkar bifall till. Eftersom senarekommer att redogöra för vår inställning i dessa frågor,förbigår jag dem. Jag vill däremot speciellt framhållanågra områden där vi har velat ha en tydligareskrivning och därför lagt fram särskilda yttranden.Det behövs en ökad medvetenhet för attmänniskor i vardagen skall känna delaktighet ochömsesidighet på alla nivåer, privat och i det egnasamhället, i den internationella gemenskapen ochglobalt. Det är utifrån dessa grundtankar om hur ettsamhälle skall vara uppbyggt somsubsidiaritetsprincipen vuxit fram inomkristdemokratin i Europa.Med subsidiaritet menas att makt och ansvar skallutövas på den nivå som bäst uppfyller kraven påsolidaritet, effektivitet och medborgarinflytande.Subsidiariteten verkar i två riktningar. Uppgifter somkan utföras på en lägre nivå får inte tas över av enhögre. Men det innebär också att uppgifter som bättrekan utföras av den högre nivån skall överlåtas åtdenna nivå. När det gäller det internationella arbetetrör det sig om gränsöverskridande uppgifter eller omområden där omfattande samordningsvinster är atthämta. Subsidiariteten innebär också att den högrenivån hjälper och ger stöd till den lägre nivån i desssträvan att stötta medborgarna i deras problem ochavhjälpa deras bekymmer.Vi är övertygade om att den europeiska unionensframtid är beroende av hur medborgarna ochmedlemsländerna upplever EU:s stöd i sin strävan attförbättra sina villkor och skapa ett medborgarnasEuropa. Vi vill därför uttrycka en förhoppning om attförståelsen för subsidiaritetsprincipen skall fördjupas ihela . Enandeprocessen måste stödja sig på ensolidarisk strävan efter ekonomisk och socialsamordning mellan de olika medlemsstaterna liksompå subsidiaritetsprincipen.Vi har lagt fram ett särskilt yttrande när det gällerdenna princip. Vi menar nämligen att den svenskaöversättningen, närhetsprincipen, är alltför grund ochytlig. Det är inte heller i första hand fråga om endecentraliseringsprincip.När det gäller narkotikapolitiken är alla partier iSverige överens om målet att skapa ett narkotikafrittsamhälle. Det finns också en djup förankring för dettasynsätt hos det svenska folket. Denna inställning anservi kristdemokrater väsentlig för att vi framgångsriktskall kunna hävda denna linje också inom EU. Vi harlagt fram en motion där vi framhåller betydelsen avdenna samsyn och att vi med kraft vänder oss mot allaliberaliseringstendenser.Dessa synpunkter delas av olika utskott somuttalar sig i frågan och också av utrikesutskottet. Vikonstaterar med glädje att justitieutskottet anser detsjälvklart att inom EU kraftfullt skallmotarbeta de oroande legaliseringstendenser som görsig breda inom EU. I detta instämmer ocksåutrikesutskottet. Det är nödvändigt, med tanke på attstora partier som socialdemokratin i vissa länder iEuropa har uttalat sig för en liberalisering, att flerastora städer har gjort det och att frågan har varit uppei EU-parlamentet.I betänkandet framgår också att harmedgivits rätt att begränsa mängden av den avgiftsfriainförseln av alkoholdrycker. Målsättningen att minskaden totala alkoholkonsumtionen delas av EU:smedlemsstater, som ställt upp påVärldshälsoorganisationens mål att sänkaalkoholkonsumtionen års nivå tillår 2000.Alkoholmissbruket är vårt lands största socialaproblem. Från sida är vi angelägnaom att vi fullföljer vår restriktiva alkoholpolitik inomEU.Jag tror inte att det stora problemet, om det nu blirnågot problem, kommer att ligga inom EU. EU haruttalat sig för målsättningar liknande våra och inseratt detta är ett stort problem både socialt ochhälsomässigt. Det kommer att bli den egna viljaninom landet som avgör om vi når framgång när detgäller denna strävan.Det vi har velat uttrycka i ett särskilt yttrande närdet gäller alkoholpolitiken är att det är viktigt att dehälsomässiga aspekterna väger tungt. Om detta hållerockså såväl utrikesutskottet som andra utskott som haryttrat sig med. Vi har dock velat uttrycka ännutydligare att vi anser det angeläget att man nu uttalarsin hållning beträffande prioriteringen mellanhälsoaspekterna och alkoholvarors fria rörlighet. Viförutsätter att regeringens handlande på detta områdeäven i fortsättningen bygger på det synsättet atthälsoaspekterna bör väga tyngre änfrihandelsaspekterna när det gäller alkoholprodukterinom ramen för svensk alkoholpolitik.När skatteutskottet uttalade sig om detta menadeutskottet att denna uppfattning får stöd iMaastrichtfördraget, som stipulerar att skyddet förfolkhälsan skall ingå som en del av gemenskapensverksamhet. Utskottet menar att unionen skall bidratill att säkerställa en hög hälsoskyddsnivå förmänniskor genom att främja samarbetet mellanmedlemsländerna och vid behov stödja deras insatser.Ett sådant stöd skulle kunna vara ett fint exempelpå vad subsidiaritetsprincipen kan innebära ipraktiken. Men för detta krävs en verklig samstämmigvilja från riksdags sida när det gäller attfortsättningsvis driva den restriktiva alkoholpolitiksom vi har gjort hitintills.Anf. 19 PER () replik:Fru talman! Jag skall inte bli långrandig. Kds ärett parti som vill upplevas som det snälla partiet. Jagskall också vara väldigt snäll. Det är en fråga som jagvill ha svar på från alla partier, och det är hur deställer sig till en folkomröstning omregeringskonferensens resultat 1996 eller 1997. Jagvill gärna ge kds en möjlighet att ge ett klart beskedhär. Är ni för en folkomröstning omregeringskonferensens resultat?Anf. 20 () replik:Fru talman! Jag kan inte ensam här i taställning till den frågan. Det jag har uttalat mig omhär är att vi tycker att det är viktigt att vi följer en fastlinje, liknande den vi har följt i olika frågor när vi harfått fram vårt förhandlingsresultat inför avgörandetom medlemskap i . Det har jag redovisat i dessafrågor.När det gäller en eventuell folkomröstning får visom parti ta ställning till det vid ett senare tillfälle.Anf. 21 PER () replik:Fru talman! Detta är ju ingen ny sak. Det bordeväl kds ha kunnat ta ställning till redan. Man vet ju attdet kommer en regeringskonferens. Får jag då tolkasvaret som att i varje fall inte säger nejtill en folkomröstning och att hon kommer att i positivanda ta upp detta i sitt parti. Det vore ett steg framåt.Anf. 22 () replik:Fru talman! Vi får naturligtvis diskutera dennafråga om den blir aktuell inför regeringskonferensen.Anf. 23 ():Fru talman! Jag har räknat till att talare harkonstaterat att det är ett historiskt beslut vi står införsex gånger . Vi skall godkänna fördraget inför ettmedlemskap i unionen.Jag har haft ett partillfällen att besöka och , och jagkan bara konstatera att vi är välkomna. Vi är mycketvälkomna som medlemmar. Det knyts också storaförväntningar till vårt medlemskap. Det knyts iblandså stora förväntningar att jag inte riktigt vet hur vimed de 22 ledamöter som vi skickar till skall kunna leva upp till dem. Vi skallnaturligtvis göra det bästa vi kan.Jag kan också konstatera att våra svenskaprofilfrågor, som vi numera säger i det politiskaspråket, också är väl kända. Man vet vad det är vikommer att driva och bidra med. Vi är välkomna attkomma just med de frågorna: miljön, öppenhet ochinsyn, sysselsättningen och jämställdheten mellanmän och kvinnor. Det är just till de frågorna somförväntningarna knyts. De knyts också till annat, somt.ex. förbättrade procedurfrågor.Vi fattar ett beslut i stor enighet i dennakammare. betänkande i fråganpräglas av en stor enighet. Den största diskussionenhär kommer väl kanske att röra konsekvensernaför jordbruket. Jag skall inte lägga mig i den debatten.De som kan frågan bättre får ta den diskussionen.Med all respekt för hur viktig jordbrukspolitiken ärvill jag bara säga att det kanske ändå inte är den somär viktigast i beslutet här i dag.Det man är enig om diskuterar man kanske inte såmycket. De stora linjerna, de viktiga skälen för ettmedlemskap, har vi varit ute och diskuterat införfolkomröstningen. Det är dem vi har fått svenskafolkets ja för. Dessa linjer är vi också mycket enigaom i riksdagen.Jag tror att de allra flesta sade ja till EU förfredens skull. Jag tror att det blev den storaövergripande frågan. Det var insikten om att fredentryggas bäst av mellanfolkligt samarbete, av förståelseoch förtroende för varandra. Har man förståelse ochförtroende för varandra kan man också arbetatillsammans, komma överens om saker gemensamt,kompromissa ihop sig och göra det bästa.Det fanns också en insikt hos det svenska folketom att vi aldrig kommer att kunna lösa alla de andrafrågor vi pratar om här utan freden - intejordbruksfrågorna, inte sysselsättningen, inte miljön.Nu vilar det ett stort ansvar på oss som nation, påregeringen och på att inte bara gå in i EU-samarbetet för att föra talan, göra det som ärbäst för och driva de frågor vi tycker ärviktiga. Vi måste ge oss in i arbetet som de européervi är. Jag tycker att det är det vi beslutar om . Vibeslutar inte så mycket om hur skall må braav medlemskapet, utan om hur vi skall vara med ochta vårt ansvar för framtid.Vi socialdemokrater åker som en samlad grupp tillEU-parlamentet - både de som var ja-sägare och desom var nej-sägare i kampanjen. Vi åker för att medrespekt och ödmjukhet inför folkomröstningsresultatetgöra det bästa också för , och det bästa för desocialdemokratiska idéerna ute i Europa.Vi är beredda att också åka dit med ett kritisktöga. Det tycker jag att vi alla skall göra. Jag tyckerockså att de som var mycket kritiska och som var nej-sägare i folkomröstningskampanjen skall åka dit ochförsöka ta till vara de möjligheter som ges. De skallinte bara se allt det negativa och svårigheterna utanockså, Per , åka dit och ta de möjligheter somges t.ex. på miljöns område. Både vi som har varit föroch ni som har varit emot skulle kunna åka för att tatill vara möjligheterna och naturligtvis också för attmed ett kritiskt öga försöka förbättra det vi tycker ärfel och som kan bli bättre.Det vilar också ett annat stort ansvar på oss ikammaren och på våra politiska partier. Hur går vi nuut i vårt land och får i gång den breda diskussion ochden förankring som är nödvändig för att vi verkligenskall kunna tala om att vi deltar i ett mellanfolkligtsamarbete? Det låter väldigt vackert, men det måste fåett konkret innehåll. Vi har ju låtit svenska folketavgöra frågan, och det är därför vi kan vara så eniga ikammaren . måste vi också se till så att folketblir involverat i det fortsatta arbetet. Därför pågår,åtminstone i vårt parti, den diskussionen för fullt.Fru talman! Trots enigheten finns det ett stortantal reservationer fogade till utrikesutskottetsbetänkande, men också ett ovanligt stort antalsärskilda yttranden där man har velat markera vissasaker som man tycker är extra viktiga. Ävenreservationerna andas i många stycken snararefarhågor eller förmodanden än avvikande meningar iordets rätta bemärkelse. När det t.ex. gällervapenexporten tror att artikel 223 omsjälvbestämmande när det gäller vapentillverkningoch vapenhandel skall uppluckras. Vänstern vill geuttryck för att vi skall fortsätta en aktiv kamp mot deninternationella vapenhandeln. Jag känner inte när jagläser dessa reservationer att de gäller så väldigt storainvändningar, utan det är viljeinriktningar ochfarhågor snarare än konkreta begrepp.Den stora diskussionen här har hittillshandlat om huruvida ett observatörskap i VEU ärförenligt med alliansfriheten och huruvida det är ettförsta steg mot medlemskap i , som EvaZetterberg trodde. Vi menar att det inte är så. När visäger att vi skall diskutera observatörskapet diskuterarvi observatörskapet och ingenting annat. Per Gahrtonmenar att vi bluffar. Över huvud taget säger väldigt ofta att andra bluffar. Alla andrabluffar utom Per . Jag kan inte tro annat än attPer också bluffar medvetet när han går ut ochpåstår vad ett observatörskap skulle komma attinnebära.Jag tycker snarare att vi nu måste diskutera fråganutifrån den utgångspunkten att det är ett uppenbartsvenskt intresse att ha så god insyn som möjligt i allade säkerhetspolitiska diskussioner som har bärighet påvår egen säkerhetspolitiska diskussion. Det är pånågot vis vår plikt som nation att försöka att skaffadenna insyn. Det är utifrån den utgångspunkten vi hardiskutera frågan.Till slut, fru talman, vill jag säga några ord om defrågor som berörs i KU22, som ju också diskuterashär. Vi vet att EU-samarbetet, dess former och dessutveckling inte är en gång för alla givna. Vi kanomsätta det i något mindre skala, nämligen hur viskall hantera frågorna mellan regering och riksdagoch i de hus som utgör . Vi kan konstateraatt vi nu också får vara öppna för att vidareutvecklaoch pröva oss fram till hur vi skall förankra frågorna iSveriges riksdag.I den motion som och jaghar skrivit - vi tyckte att det var vår skyldighet somordförande respektive vice ordförande i riksdagensutrikesutskott - har vi velat notera att utrikespolitikinte är lika med EU-politik.Vi har så mycket annat att ta hänsyn till: FN,tredje världen och de snabba förändringar som pågår iAsien och . Jag skulle kunna räkna uppmassor av saker som inte har direkt bärighet på EUmen som naturligtvis också kommer att involveras ivårt utrikes- och säkerhetspolitiska samarbete medEU.I själva verket ser jag fram emot att vi efter enmycket lång, intensiv och nödvändig diskussion omSveriges roll i det framtida nu ändå skall fålitet större utrymme för att lyfta blicken, och titta litetmer på resten av världen och föra debatten om tredjevärlden och om övriga delar av det här jordklotet.Men det är en debatt som vi får ta i ett annatsammanhang.Anf. 24 PER () replik:Fru talman! Jag har liksom varit idet här låtsasparlamentet i , och jag kaninstämma i att vi är väldigt välkomna. Varför vi ärvälkomna framgår bl.a. av beslut därdet också noterades att kommer med pengar.Det är ganska ordentligt med pengar som vi nu skalltaxera ut av våra bönder, fastighetsägare eller någraandra som får bära bördan. Så visst är vi välkomna.Jag tyckte ändå att det fanns positiva inslag i inlägg, nämligen när hon sade attsocialdemokrater kommer att resa till ochBryssel med kritiska ögon. Jag välkomnar det mycketstarkt och hoppas att det skall vara mycket öppnaögon. Kanske kan det leda fram till att man säger hitmen inte längre och att man inser att vi måste ha enfolkomröstning 1996 om det föreslås att integrationenskall gå längre.Så konkret om Västeuropeiska unionen! Maj-LisLööw tycker att jag bluffar. Det enda jag gjort är attjag refererat ÖB och tidigare VEU:sgeneralsekreterare, som sagt att observatörskap är ettsteg mot medlemskap. Jag vill då vända på frågan:Innebär det att här kan garantera attobservatörskapet inte är det första steget mot ettmedlemskap i ? Kan vi få det klara beskedet attSverige under inga omständigheter kommer att blimedlem i Västeuropeiska unionen? Om det är det somdagens beslut betyder, så är det ju ett klargörande, ochdå måste det sägas klart och tydligt avutrikesutskottets ordförande.Anf. 25 () replik:Fru talman! Det var ju trevligt att Per Gahrtontycker att det var ett positivt inslag i mitt anförandenär jag sade att jag reser dit med kritiska ögon. Detvore ju då välgörande med något slags motsvarandedeklaration av Per att han i EU skall ta tillvara det positiva och de möjligheter som arbetet iEuropaparlamentet och annat europeiskt samarbetekan ge.