prot · GI0942 · 1994-12-14 00:00:00 — Så som detmånga gånger har uttryckts inkluderar det både USAoch . Det är vad vi strävar efter. Det har jagredovisat, och det har regeringen redovisat mångagånger.VEU är ett stickspår. Per vill återigenföra en debatt kring en skenfråga och undrar vad vi iframtiden kommer att göra. Det avgör inte vi. Detavgörs av den svenska . Vi anser inte att viskall bli medlemmar av VEU. Vi anser att det är ettstickspår.Under den här debatten har Per gång pågång upprepat att vad vi gör är att gå in sommedborgare i ett län, i en delstat. Per vistasnu en del i och , och det tror jag ärbra. Är det så att de människor som Per Gahrtonmöter där uppfattar det som att de lever i ett ofritt läni en ofri delstat? Jag undrar hur länge Per kanbefinna sig i dessa församlingar och möta politikernadär och ändå fortsätta att hävda detta här i - om det nu inte är så som i gårgav ett klart intryck av. Per fick frågan omhan samarbetar med de franska politikerna på denyttre högerkanten som är motståndare till EU-medlemskapet. Han svarade att han gör det i destrategiska frågorna. Jag vill därför ställa en fråga tillPer . Jag tror att det gäller en gräns för mångaav oss. Per svarade ja på frågan om huruvidahan samarbetar med franska högerpolitiker påytterkanten. Kommer Per att samarbeta medLe Pen? Är detta innebörden av Per tal omdelstater? Är det från dessa källor som han fårintrycket att kommer att bli ett ofritt län i ochmed medlemskapet i EU?Anf. 35 PER () replik:Herr talman! Jag kunde inte se Aktuellt i går såjag vet inte hur förfalskat inslaget var. Jag ingår i dengröna gruppen. Jag samarbetar med demokratiskaEU-motståndare i alla politiska läger. Däri ingår inteLe Pen. Däremot kan det ingå demokratiskahögermänniskor, precis som von der Esch iSverige. Jag antar att det är fullt legitimt med ettsådant samarbete i frågor där man har en gemensamståndpunkt.När det gäller EMU är poängen att redan nu iandra fasen åläggs EU-länderna att anpassa sig efterkonvergenskriterierna. Det står också islutdokumentet. Det är i och för sig ingen nyhet, mendet är intressant att det står även där. Det är dettafrågan gäller. Man skall anpassa sig i syfte attkvalificera sig för det tredje steget. Frågan är omSverige kommer att göra det. Frågan är teoretisk ochgäller inte vad kommer att besluta iframtiden. Skall politik i enlighet med dethär dokumentet präglas av en anpassning tillkonvergenskriterierna?Slutligen beträffande VEU så säger att det är ett stickspår. Om det är ettstickspår så går det väl att ge ett klart svar. Det fannshär en antydan till ett svar. anserpersonligen inte att vi skall bli medlemmar i han då inte skärpa det uttalandet till attregeringen inte under några omständigheter avser attta in i VEU, att det inte kommer något sådantförslag från regeringen och om regeringen trots alltskulle vilja göra det skall vi ha en folkomröstning?Detta är kärnfrågan. Kan lova att detblir en folkomröstning innan går vidare in i enprocess med överstatlighet inom EU?För övrigt har opinionsmätningar i ,och visat att det finnsen massiv majoritet mot stormaktsbygget. Skulle manvågat ha folkomröstningar i dessa länder skulle dettroligen ha blivit ett nej redan till Maastrichtfördraget.Det finns en ganska bred folkopinion som avvisar densortens stormaktsbygge som kritiserar.Anf. 36 Statsrådet ()replik:Herr talman! uppfyllde samtligakonvergenskrav som avser finansiell stabilitet så sentsom 1991. Det är givet att det är viktigt med finansiellstabilitet. Det är en målsättning som densocialdemokratiska regeringen alltid har haft. Vi hararbetat utifrån den målsättningen och kommer naturligtvis att göra det iframtiden också.Vi anser dock inte att målen för EMU ärtillräckliga. Vi anser att sysselsättningen måste fåsamma vikt som de finansiella stabilitetskraven. Dettaär den svenska linjen som vi driver ochfortsättningsvis kommer att driva aktivt som medlem iEU.Jag tycker att det är något tidigt att nu ta ställningtill i vilka frågor vi skall ha folkomröstningar iframtiden. Det måste rimligen vara beroende av hurutfallet blir av den regeringskonferens som skallinledas 1996. Det finns de som tror att konferensenkommer att handla om utomordentligt dramatiskaförändringar av helt nya institutionella byggen. Jaghar sagt att jag för min del snarare tror att det kommeratt handla mera om svåra frågor såsom hur EUorganisatoriskt skall kunna anpassa sig så att man kanta emot, vilket vi alla önskar, , ,, , , och sommedlemmar och att det inte kommer att gälla såmånga dramatiska frågor. Det är ingen som i förvägvet hur det blir. Vilka beslut som skall fattas av densvenska är hur som helst en fråga förriksdagen. Det kanske är rimligt att riksdagenavvaktar vilka förslag som faktiskt kommer från EU-systemet i det avseendet innan vi här bestämmer ossför om vi skall ha folkomröstning eller om riksdagenskall fälla avgörandet. Detta är en fråga för riksdagenatt avgöra.Anf. 37 () replik:Herr talman! Oberoende av de regler som kanfinnas om vad som skall vara offentligt respektive inteoffentligt från , vet vi att praxis har varitatt man inte har redogjort för hur de olika ministrarnahar röstat. Hade det varit så hade t.ex. inte liberalatidningar i och personer i behövtvända sig till för att med dess hjälpförsöka få reda på hur olika beslut har tillkommit.Oberoende av hur det har varit och är, är detuppenbart att efter och inträde kanvi utgå ifrån att det inte längre kommer att råda någonhemlighet om hur någon minister har röstat inomMinisterrådet i lagstiftningsfrågor. Jag tycker att detär ett positivt och bra beslut från regeringens sida, ochett besked som jag uppskattar.Jag uppskattar också att frågan om sysselsättningåt alla är en högt prioriterad fråga inom deneuropeiska unionen. Jag kan från min utgångspunktintyga att inom EU fäster man nu mycket stortavseende vid dessa frågor. Uppmärksamheten kringvad EU gör är ingalunda av den karaktären som PerGahrton försöker göra gällande.Låt mig också notera att det som sker när detgäller kampen mot arbetslösheten inom EU harigångsatts redan innan , och Österrikeblev medlemmar. Det tycker jag är mycket positivt.Jag kan inte tänka mig att svenska insatser kommer attminska engagemanget för att skapa arbete med hjälpav de metoder som man kan finna inom deneuropeiska unionen.Herr talman! Jag vill också säga att det är bra omden inom EU:s ram bedriverjämställdhetskraven hårdare än vad andra regeringarhittills har gjort. Jag uppskattar också tankarna på enreformering av jordbrukspolitiken.Kontrollen över användningen av EU:s medelmåste självfallet öka. Men den uppmaningen, MatsHellström, skall vi väl inte i första hand rikta till EUutan till EU:s medlemsländer. Om jag är rättinformerad sker utbetalningar av medel från EU tillländerna som i sin tur svarar för att dessa medelutbetalas enligt de lagar och regler som man har varitöverens om i ministerrådet. Man kan alltså inteanklaga EU:s förvaltning för slapphet när det gällerkontrollen av medel. Det är snarare länderna i EU-kretsen som inte har kontrollerat att de medel som dehar fått från EU har använts på ett riktigt sätt.Anf. 38 Statsrådet ():Herr talman! På den sista punkten har naturligtvisHadar rätt. Länderna har ett huvudansvar. Jagtror också att EU-systemet och det faktum att densvenska kommissionären, , delviskommer att arbeta med dessa frågor, för att desynpunkter som och jag uppenbarligen äröverens om får genomslag.Hadar förde i huvudsak fram positivasynpunkter kring den deklaration som jag gjorde här.Jag uppskattar vad han sade.För att det här skall bli en realitet, för att viverkligen skall kunna få ett inflytande, är det viktigtatt vi kan samarbeta inom ministerrådet men ocksåinom . Jag uppskattar att flerapartier uttrycker att de kommer att arbeta aktivt iparlamentet för den här typen av frågor.Vi på regeringssidan behöver i högsta grad stöd avparlamentarikerna. Inom de olikaparlamentsgrupperna skall olika frågor drivas, t.ex.sysselsättningsfrågan. Det skall vara ungefär så somHadar sade.Anf. 39 () replik:Herr talman! Statsrådet har i sittanförande tagit upp en rad frågor. Från ja- ochnejsidan är vi helt överens om flera frågor som ärangelägna att driver i EU.Det som vi är överens om är kanske inte likaintressant att diskutera som de frågor som vi faktiskthar olika uppfattningar om.Ett område som tog upp gälldehur kampanjen för och emot EU har breddatmänniskors kunskap. Det gäller både de vanligavaldeltagarna och oss som har varit aktiva företrädareför den ena eller andra sidan ute i landet. Jag delaruppfattningen att det har varit ett stort positivt värdemed den folkbildningskampanjen.Jag kan också konstatera att många av dem somhar varit med känner att de på flera punkter inte harfått fullständig information från jasidan. Likaså harresurserna varit olika för ja- respektive nejsidan.Herr talman! En viktig fråga som upp gällde demokratin och hur vi skall påverka såatt EU blir mer öppet. Jag tycker inte att jag har fåttnågot särskilt bra svar på frågan om hur den svenskaregeringen kommer att agera mer kraftfullt för attförslagen skall förankras innan man fattar beslut i EU.Vi har exemplet med ochregionalpolitiken, som jag nämnde inledningsvis ochsom det också refereras till i dagens . AndersSundström har konstaterat att regeringen inte ärskyldig att ta upp förslag i och få riksdagenmed sig innan man fattar beslut i EU. Det är avoerhört stor betydelse att veta vilken inställningregeringen har. Hur kommer man att gå vidare?Jag frågade också omvapenexporten. Jag nöjer mig inte med att vi fårbehålla våra egna regler. Jag kräver att den svenskaregeringen aktivt agerar för att man skall upphöramed svensk vapenexport. Man skall också agera iEuropa för att minska den internationellavapenhandeln, så att länder som uppenbart strider motmänskliga rättigheter inte får möjligheter attimportera från andra europeiska länder. Vad kommerregeringen att göra på det området?Herr talman! ansåg att jag hade felnär jag sade att handelshindren skulle öka. Jag villbara referera till ett TT-telegram som kom i början avdecember. Det handlar om hur EU officiellt hadeåterinfört tullar - beträffande textilimport frånIndonesien, och - som tidigarehade upphört. Det finns fler exempel på hur t.ex.Spanien, åtminstone tillfälligt, har stoppat viktiga låntill . Man har också försökt förhindrahumanitärt stöd till . Det finns en rad sådanaexempel, . 40 Statsrådet ():Fru talman! Jag har samma uppfattning omvapenexporten som . Jag kommer attdriva den i , som jag har gett uttryckför i en intervju i Svenska Freds- ochSkiljedomsföreningens tidning . Dels skallSverige fortsätta med sin restriktiva vapenexport. Delsskall vi inom ramen för det frivilliga samråd somfinns inom EU naturligtvis verka för att andra länderockså skall gå mot en mer restriktiv riktning, precissom är ute efter. Men detta är alltsånågonting som vi själva bestämmer. Vi kan intepåtvingas någon ny politik utifrån. Vi kan heller intetvinga andra länder inom EU att föra en annan politik,men från den sida kommer vi,som jag har sagt i , givetvis att verka för att maninom den frivilliga samrådsramen skall gå mot en merrestriktiv riktning. Skälet till att vapenexportendiskuteras inom EU är just att man vill åstadkommaen större restriktivitet. Jag tror att ochjag är överens på den punkten när det gällervapenexporten.Eva tog upp demokratifrågorna. Deabsolut viktigaste frågorna handlar givetvis om hur vihär i skall kunna ha ett bra samarbete.Regeringen skall presentera förslag somsedermera kommer upp för beslut inom EU:sministerråd. EU-delegationen, sedermera , skall tillsammans med fackutskotten gesynpunkter i den processen. Vi har verkligen intresseav att den processen är så fullständig som möjligt.Partierna i har också varitöverens om att samarbetet i den nuvarande EU-delegationen skall syfta till att vi får pröva oss framtill ett mönster och system som vi tycker passar.Partierna får dra sina slutsatser inför omhur vi skall få detta att fungera på ett bra sätt. Dettahar vi varit överens om såväl när Socialdemokraternasatt i opposition som när vi nu sitter i regeringen.Hösten har varit en prövotid för att se hur det härsystemet skall fungera så bra som möjligt. Självfalletvill vi gå långt i riktning mot att skall hareella möjligheter till inflytande. Det tror jag framgårväl av vad regeringen har uttryckt i dessa frågor.Till sist vill jag ta upp frågan om handelspolitiken.När det gäller tekoindustrin har faktiskt högretullar än EU. Vi har däremot inga kvoter. måstesåväl som EU röra sig i riktning motfrihandel. Det är bra. Däremot har rätti att det finns faror. Vid det första tillfälle då jag hademöjlighet att tala i ministerrådet kring dessa frågorutfärdade jag en varning för att använda andrainstrument. När tullarna sänks finns det en risk för attsåväl som krafter inom EU vill utnyttja t.ex.antidumpningsvapen och annat för att tillfälligt stoppaimport. Det har jag varnat för. Det gjorde jag, somsagt, i mitt första inlägg. Jag kommer att fortsätta attdriva den inriktning som är en klar del av den svenskahandelspolitiken och som det finns storöverensstämmelse om här i . Sådana härtendenser måste man tidigt vara vaksam på. De finnssåväl inom EU som i och i . NärUruguayrundan äntligen är färdig och när vi skall gåtill den friare handeln i WTO bör länder som Sverigeaktivt bidra så att det blir en reell frihandel.Anf. 41 () replik:Herr talman! Det är bra, . Vi äröverens på flera punkter. Vi skall driva en restriktivvapenexport i . Helst skall vi få bort den helt;jag hoppas att vi kan vara överens om det också. Viskall även försöka minska den internationellavapenhandeln och försöka påverka andra länder i enrestriktiv riktning.Herr talman! Jag hoppas att det uttalande somMats gjorde om regeringens avsikter attförankra besluten i innan man går vidare tillEU står sig. Jag hoppas att frågan omregionalpolitiken, som vi redan har diskuterat, var ettnybörjarmisstag.Likaså gläder det mig att att man från regeringenssida aktivt vill driva på i fråga om handelspolitikenoch öka möjligheterna för . Jag vill särskiltunderstryka läge, både vad gäller handel ochbistånd. EU har inte alls gynnat på detsätt som man borde med tanke på den svåra situationsom råder där.Herr talman! vill jag ta upp det som MatsHellström kritiserade mig för i sitt första anförande.Det handlar om resultatet av toppkonferensen i Essennär det gällde arbetsmarknadspolitiken. Jag hävdarliksom Per att konvergenskraven underströksmed all tydlighet. Jag tolkade vad som sades påkonferensen om att man skulle gå i en riktning motökade löneskillnader. Jag citerar: "a wage policywhich encourages job-creating investments and in thepresent situation requires moderate wage agreementsbelow increases in productivity". Detta står underpunkt nr 2.Herr talman! Jag uppfattar att detta klart germöjlighet att öka inkomstskillnader, att gå undergränser med hänvisning till att produktiviteten är låg.Detta är en tolkning som jag har gjort, MatsHellström. Vi får väl se hur man går vidare på det härområdet. Det finns bra deklarationer även från Essenom hur kampen mot arbetslösheten skall bedrivas,men jag vidhåller ändå att konvergenskraven liggerfast, och de går före kampen mot arbetslösheten.Anf. 42 Statsrådet ():Herr talman! Just det citat som upp ger inte grund för något tal om att dethandlar om ökade löneskillnader. Det handlar ommoderata löneökningar. Det är uttalanden som brukargöras i de flesta finansplaner, i alla fall i vårt land. Såhar det varit under en mycket , och jag tyckerinte att det är så dramatiskt som vill geintryck av. Framför allt handlar det inte omlöneskillnader.När det gäller samrådet i är jag mycketbestämd. Regeringen avser att ha ett öppet ochlångtgående samarbete med . Anledningentill att samrådet skedde sent i det fall som EvaZetterberg tog upp är att den tidigare regeringen inteblev färdig med förhandlingarna med kommissionenunder sin tid.Det var en av de få frågor som inte hade lösts. Förstefter det att den tidigare regeringen blevexpeditionsministär var det möjligt att lösa vissafrågor mellan departementen. De lämnades över tilloss. Därför kom den frågan sent till EU-delegation. Men detta hade med förhandlingsföljdenatt göra - ingenting annat.De synpunkter som arbetsmarknadsministerSundström fick vid kontakter med partierär, såvitt jag förstår, synpunkter som han sedan hartagit hänsyn till inför den svenska fortsattadiskussionen med kommissionen. Jag tror att vi har påden punkten följt upp det som kan krävas och ärönskvärt i fråga om samråd. Vi vill ha ett intensivtsamråd.Den här hösten har alla, den tidigare regeringenoch vi, med god vilja tagit till oss ett sätt att se på hursystemet fungerar. Vi har snabbt sett att beredningar ifrågor inför ministerrådsmöten måste ske tidigare idepartementen än vad traditionen har varit undertidigare perioder. Det är frågor vi har fått lära osshantera under denna höst. blir viglädjande nog medlemmar av EU. Då hoppas jag attvi skall ha ett system som med god vilja skall göra såatt det fungerar väl mellan regering och riksdag.Anf. 43 ()replik:Herr talman! Östutvidgningen var ett stort ämnevid mötet i . Men statsrådet sade liteti sitt anförande om de svenska insatserna i dennafråga. Jag undrar om statsrådet kan säganågot om hur regeringen avser verka för att varapådrivande i den fråga som kommer att vara mycketviktig i kommissionens och ministerrådets arbeteunder våren.Anf. 44 Statsrådet ():Herr talman! Jag nämnde framför allt det faktumatt man nu har slagit fast att förhandlingsmandatet föratt förhandla fram Europaavtal för , somman fattade beslut om i ministerrådet ,skall bli färdigt under det kommande halvåret, dvs.under det franska ordförandeskapet.Margaretha undrar på vilket sätt Sverigearbetar aktivt. känner väl till -ni arbetade så , vi gör så i den regering jagföreträder - att arbetat aktivt för att Baltikumskall få möjligheten att börja förhandla omEuropaavtal. Jag tror att tillsammans medandra länder har bidragit till att beslutet om dettamandat fastställdes i slutet av november.Den korta tid som förhandlingarna avses skeunder, , ger de baltiska länderna enmöjlighet att komma i samma startläge införförhandlingar om medlemskap som , ,och redan har. kommeratt aktivt i den ministerrådsarbetsgrupp som följerförhandlingarna bevaka att den snabbatidtabellen följs och försöka lösa eventuella problempå ett bra sätt.I övrigt har vi påpekat i olika sammanhang att vianser att det material som har lagts fram till mötet iEssen måste kompletteras ordentligt på två punkter.Den första punkten gäller förstås jordbruket. Detmåste tas större steg för att anpassa EG:s egetjordbruk. Jag talade om det tidigare, och MargaretaWinberg kommer in på det senare.Den andra punkten gäller just handelspolitiken.Eva och jag är överens om att vi måstearbeta för en snabbare avveckling av tullar och andrahandelshinder gentemot och Baltikum.Anf. 45 ()replik:Herr talman! Beslutet vid mötet i omBaltikum är alldeles utmärkt. Där har vi en fortsattroll att spela, dvs. se till att så fort sommöjligt får Europaavtal.Min fråga gällde också strategi vad gällerhela östutvidgningen. Även här har vi en möjlighet attverka pådrivande, bl.a. tack vare vår traditionellafrihandelspolitik. Frihandel för t.ex. industrivaror vorenågot att uppnå.Vi måste skaffa oss en strategi när det gäller helaöstutvidgningen. Det gäller både den stegvisautvecklingen, EU:s egen reformverksamhet ochnaturligtvis att det skall bli en fast tidsplan föröstutvidgningen. Detta är EU:s historiska uppgift.Anf. 46 Statsrådet ():Herr talman! Jag delar att det är viktigt att det blir en tidsplanoch att skall ha en roll av att aktivt driva pådessa frågor.På de två områden som är mest centrala för att entidsplan skall få en rimlig omfattning - inte kort, förtid kommer det att ta - är att EG reformerar sinjordbrukspolitik, sänker jordbruksstöden, går in förmer av en reformering av jordbruket efter den linjeOECD har rekommenderat och som GATT-rundan iviss mån handlar om och som vi i har gjort ivår nationella reform. Det är en viktig förutsättningför att en tidsplan skall bli rimlig.En annan förutsättning är just handelspolitiken.Där arbetar vi aktivt från svensk sida för att skapa ettalleuropeiskt frihandelsområde. Där finns hinder. Detär svårt att i en kort replik, herr talman, utveckla vadkumulation är för något. Vi vill rensa bort de hindersom gör att de olika frihandelsområdena iEuropa inte stämmer ihop. Det är en annan viktigpunkt för att kunna gå snabbt vidare och göra detmöjligt att i större omfattning importera från länder iÖsteuropa, så att de kan göra vad som är viktigt ideras tidtabeller, nämligen en omställning av derasekonomier.Detta är något vi har gjort på ett enklare plan,nämligen när vi i EES-sammanhang har arbetat för attmöjliggöra ett deltagande i den stora inre marknaden.Det har vi gjort under ett tiotal år i EFTA-länderna.Med ett betydligt svårare startläge skall nu deösteuropeiska länderna göra detsamma. Skall det blimöjligt för dem, måste vi öppna oss mer och snabbareför import av deras varor.Anf. 47 ():Herr talman! Det har sagts förut, men det förtjänaratt än en gång understrykas, att det är förvisso enhistorisk dag . Vi står nu i beredskap att fatta ettbeslut om medlemskap i den europeiskaunionen. Äntligen blir svenskarna fullgoda ochfullvärdiga européer!För oss moderater finns det särskild anledning attkänna stolthet och glädje över detta. Det är mer än tredecenniers träget, envist och målmedvetet arbete somnu kröns med framgång.Men det är många nya utmaningar som väntar påoss. Det har talats om den föreståenderegeringskonferensen i . Vi har etteventuellt medlemskap i . Vi hoppas också att påallvar kunna diskutera ett svenskt inträde i eneuropeisk monetär union i framtiden.Allt detta är sådana frågor som kommer attdiskuteras som det har uttryckts, bl.a. från Maj-LisLööw, inte bara från en svensk utgångspunkt, utan vikommer att delta i den stora europeiska debatten påett helt annat sätt än vad vi har gjort tidigare.Herr talman! När det gäller konstitutionsutskottetshandhavande av dessa ärenden är det framför alltvissa frågor som har kommit på utskottets bord. Detär införlivandet av de europeiska gemenskapernasregler med den svenska rätten. Det är överlåtelse avbeslutsbefogenheter till den europeiska unionen. Detär också frågan om hur samråd mellan regering ochriksdag skall ordnas för framtiden.Som bekant vilar den europeiska unionen,, på tre pelare. Den första pelarengäller de tre gemenskaperna - ,Euratom och den ekonomiska gemenskapen. Här ärdet fråga om en överstatlighet.Den andra pelaren gäller utrikes- ochsäkerhetspolitiken. Det är fråga om ett mellanstatligtsamarbete där icke någon överstatlighet i och för sigkommer i fråga.Den tredje pelaren gäller rättsliga frågor ochinrikes angelägenheter. Också där är det fråga om ettmellanstatligt samarbete men utan överstatlighet.De europeiska gemenskaperna förutsätter attmedlemsländerna överlåter beslutandebefogenhetertill de gemensamma organen. För att det skall kunnaske har det krävts grundlagsändringar i . Detslutgiltiga beslutet fattades ochträdde i kraft . Vi har alltså en grundatt stå på när vi går vidare.Jag vill också erinra om att Valprövningsnämndeni går eftermiddag avvisade de besvär som kommit inangående folkomröstningen. Resultatet frånfolkomröstningen har på det sättet nu vunnit lagakraft.Grundlagsbestämmelserna innebär att riksdagenkan överlåta beslutanderätt till den europeiskagemenskapen så länge som dessa har ett fri- ochrättighetsskydd som motsvaras av det som ges i vårregeringsform och i den europeiska konventionenangående de mänskliga rättigheterna.I utskottsbetänkandet finns det en reservation därVänsterpartiet och vill ställa villkor.Riksdagen skall enligt deras mening i efterhand kunnafatta beslut som går före EG-rätten. Detta ärnaturligtvis alldeles orimligt. är skyldigt rentfolkrättsligt att följa de förpliktelser som fördragetoch anslutningsakten innehåller. Vi kan inte säga i enaögonblicket: "Okej, vi accepterar fördraget.