prot · GH0962 · 1994-02-17 00:00:00 — Detkommer att vidtas åtgärder om inte kommunernasjälva rättar till de brister som finns.När det gäller friskolereformen och vad som står iutredningen om kostnaderna för elever som väljerfristående skolor i -- dvs. att detta skullebli dyrare -- är det enligt de uppgifter jag fått isamtal med på så sätt attproblemet uppenbarligen är hur man i Göteborgräknar ut vad som utgör skolans kostnader ellerinte. Jag tycker att man skall titta ganska noga pådetta.Avsikten med reformen är att skapa likvärdigaförutsättningar mellan offentliga och friståendeskolor. Det har förts en diskussion här i kammarenom huruvida är rätt procentsats. Men det försockså en våldsam diskussion i kommunerna om vadsom utgör skolkostnader eller inte. Här finns detuppenbarligen en del problem.Det är märkligt att ständigt blir våldsamtmycket mer, även om skolorna i den offentligaverksamheten i ett första skede inte kantillgodogöra sig så mycket minskade kostnader nären elev lämnar skolan för en friskola. Men dettaproblem måste lösas lokalt. Alla kommuner harinte de problemen.Det är inte heller på det viset, som , att vi moderater försöker skylla påstadsdelsnämnderna för att vara populister. Det varinte därför jag tog upp frågan. Jag hänvisade i mittinlägg till den rapport från sju forskare sompresenterades . Den ingår som 17:erapport i serien Stadsdelsreformensutvärderingsresurser som görs av Göteborgsuniversitet.Jag vet inte om dessa forskare är populistiska, ochdet klart att alla detaljer inte finns med i rapporten.Men där hävdas det att segregationen, ellerklasskillnaderna, förstärks av den konstruktion förfördelning av medel till stadsdelsnämnderna somman har valt i just . Det får stå förforskarna, men det är viktigt att lokala politiker tartag i detta, och jag kommer naturligtvis att föra dendiskussionen.Inger påstod att jag ägnade mig åt att silamygg och svälja kameler. Det var väl det honförsökte säga med exemplet om nationalsången.Inger undrade: När reagerarskolministern? Jag reagerar mycket starkt närskolor bryter mot de mål och regler som gäller förskolan.Jag reagerar när elever far illa, vare sig det kommeren rapport eller barn skriver eller ringer tilldepartementet. Det händer faktiskt -- det kanskejag inte skall erkänna här i -- att jagutövar ett visst milt ministerstyre genom att snabbtförsöka att få tag i de barnen så att de inte mårdåligt hur länge som helst.Jag reagerar när det finns uppenbara bevis för attkvaliteten i verksamheten är dålig ellerundervisningen inte uppfyller de rimliga krav barn,föräldrar och andra måste ställa. Jag reagerar närpolitiker använder rätten att välja skola som ettslagträ i diskussionen om och strävan efter attuppnå en likvärdig utbildning i hela landet.Jag reagerar också när politiker inte bryr sig om attförsöka få ett genomarbetat underlag för sinabeslut. Man har på torgmöten en tendens attanvända enskilda händelser eller ett mycket snävtunderlag för att dra generella slutsatser. Jag tyckerinte att det är en ministers sak att göra det. Det ärviktigt att ha en samlad bild för landet som helhet.Det betyder inte att problem i , ,eller vad det nu kan vara ärointressanta, tvärtom. Men man kan inte påstå attjust de bekymmer som finns när man vill lägga neren enskild skolenhet i nödvändigtvis ärrelevanta för och . Det krävs ettganska omfattande arbete för att i föreslålångtgående förändringar.Eva hävdade att det är ett orättvistsystem att ge till friskolorna och attSocialdemokraterna är emot orättvisaresursfördelningssystem. Då konstarerar jag attSocialdemokraterna uppenbarligen anser attväldigt många kommuner -- av ren illvilja får manförmoda -- har hittat på orättvisafördelningssystem. Jag delar inte denuppfattningen. Jag konstaterar att kommunernahar valt väldigt olika lösningar och att kommunernaär mycket prövande och sökande. De flestakommuner har reviderat sinaresursfördelningssystem därför att de har upptäcktproblem.Låt mig sluta den här repliken med att säga att jaghar ett stort förtroende för de kommunalaföreträdarnas vilja att leva upp till de högaambitioner har när det gäller skolan.Anf. 16 ():Herr talman! för ettresonemang om vad det är som skapar en bra skola.Jag skulle gärna vilja att sättersig in i situationen i stadsdelen iGöteborg, och speciellt i den skola som ärnedläggningshotad. Jag påstår att detta är en braskola. Det har också varit innepå. Lärare, elever och föräldrar har engagerat sigmycket hårt för att hålla näsan ovanför vattnet i ensituation som är oerhört svår.Jag skulle vilja fråga vad hantror kommer att hända med engagemanget ochförnyelsetänkandet om man nu tvångsförflyttareleverna i den här skolan till två betydligt störreskolor med mycket stora problem.Jag skulle också vilja att , i ställetför att föra generella, abstrakta resonemang,ägnade sitt sista inlägg åt att tala om för oss vad hantänker göra konkret här i för att det skallhända något positivt både när det gäller skolorna iGöteborg och när det gäller segregationen i helalandet.Jag lade märke till att t.o.m. vågadesig på att använda begreppet klasskillnader. Jagtycker att vi kan använda det begreppet. Det är juvad som håller på att uppstå i , inte minstmed hjälp av den politik som drivs av dennuvarande regeringen. Klasskillnaderna ökarstarkt inte bara i utan i hela landet.Syftet med den här interpellationen är att få frambesked från skolministern om vad hon tänker göraför att åtminstone något motverka den härutvecklingen. Jag kan ändå inte tro att moderatpolitik är att medvetet förstärka klasskillnaderna iSverige.Vad kan då statsrådet göra? Jag skulle ocksåvilja att hennes sista inlägg ägnades mer konkret åthur statsrådet tänker agera i regeringen för attse till att resurser avdelas till skolan. Det gällerspeciellt till de skolor i olika delar av landet och istorstäderna som är på gränsen till att drabbasav en social katastrof. Jag vill ha konkreta besked,inte abstrakta resonemang.Anf. 17 ():Herr talman! säger att vi inte skallgeneralisera som man brukar göra på torgmöten.Jag har inte sagt att villkoren är lika i ,och . Men jag bor i ,och jag ser problemen där. Jag tycker nog att vistorstadspolitiker är litet sämre påatt hävda våra intressen än vad glesbygdspolitikerär. Det är nog dags att vi tar tag i de här frågorna.Skolverket har sagt att de svaga barnen riskerar attkomma i kläm i . Det tycker jag ärallvarligt nog.Jag tycker att statsrådet gömmer sig bakomdecentraliseringen och använder den som sköld försina argument. Den här rapporten tar upp attfördelningen är felaktig. Vi tycker att regeringenmåste kompensera så att man får enbättre ekonomi. Sedan måste man ha ett bättreresursfördelningssystem i . Jag vet att detär en fråga. Vi skall nog försöka påverkadär också.Sedan måste också nivån på ändras. moderata partikamrater i Göteborgtycker att är en för hög nivå är det underligtom statsrådet inte lyssnar på det. Det finnsanledning att göra något åt de allvarligasegragationstendenser som finns i . Detmåste göras nu.Inger har tagit upp hur vi ser på detgenerella statsbidraget.Anf. 18 ():Herr talman! Jag är medveten om att IngerLundberg och inte har någrarepliker kvar. Av den anledningen vill jag inte varasärskilt polemisk.Det vi nu diskuterar handlar väldigt mycket omlikvärdighet. Man skall ha samma villkor i olikastadsdelar och i olika delar av landet. Det är vad jagförsöker att tala om. Kvalitet och ekonomiskaresurser är inte samma sak. Man kan mycket väl hagoda ekonomiska resurser utan att skolan ärsärskilt bra. Motsatsen kan också gälla.Sedan har vi diskussionen om vem som skall betalaoch om kommunen själv skall avgöra vilkaresursbehov en privatskola har osv. Om man nubedömer att de skall ha drabbas ju denekonomiska budgeten i alla fall på samma vis. Jaghar svårt att hänga med i det resonemanget. När detgäller friskolor talar vi om av eleveroch av de totala skolresurserna. Detta medatt det har hänt i alltför många kommuner ochöverallt är naturligtvis ett generaliseratresonemang.Björn tog upp en del förslag som harlagts fram om att öppna skolan mot samhället.Många av de förslagen är ju sådant som skolan självfaktiskt kan ägna sig åt även om haravslagit dem. Det är ingenting som riksdagenbehöver bestämma om.När det gäller den lokala styrningen av skolan överhuvud taget har det varit nej. Men BjörnSamuelson vet mycket väl att detta är på gång.Regeringen har en beställning om just detta. Dethandlar om skolans inre arbete,kompetensutveckling, måldiskussioner, förnyelseosv. Vi vet genom rapporter utifrån att vi har förlitet av det i den svenska skolan.Johan tar upp det här konkreta exemplet.Jag vet mycket väl att den här interpellationen ärmer kommunalpolitisk än rikspolitisk i sinskrivning även om det är generella problem som tasupp. Det sade jag också i början. Jag är medvetenom att det finns lokala problem. Jag bestrider intedem på något sätt. Jag kan naturligtvis inte svara påvad som händer med den enskilda skolan. Jag vetinte om kan göra det själv heller.Det är viktigt att man skiljer på vilka uttalandenman skall göra i riksdag och ikommunfullmäktige i Göteborg.Jag för inte heller några abstrakta resonemang,. Jag talar mycket konkret omkvalitetsutveckling. Det är ett konkret krav för attgarantera en likvärdig skola. Om vi bara låser osstill att tala om pengar och undviker att tala omkvalitetsutvecklingen kommer vi att hamna väldigtilla.Skolan måste naturligtvis, liksom andraverksamheter, kompensera för minskadeekonomiska resurser. Den kan aldrig varagaranterad att gå fri ifrån detta. Jag är väl medvetenom att det också finns en gräns för vad man kankompensera för. Jag vill inte på något sätt bestridadet. Det gäller att hålla båda dessa saker i luften,dels de ekonomiska resurserna, dels ett behov avkvalitetsutveckling.Anf. 19 ():Herr talman! Jag kan garantera jag får argumentera mycket hårt med JohanLönnroth -- som är vänsterns solklara alternativ tillAnne -- när jag skall ha igenom minaförslag till satsningar på skolan. Det handlar omprioriteringar från . Vi vill satsa påbarn och ungdom. Vi blir allvarligt oroade när vi seratt det är våra väljares barn som får svårighetermed att klara av en treårig gymnasieutbildning. Viblir oroade över att det inte satsas resurser på dettaoch att det inte slås larm.På 80-talet lades det ned skolor i också. Enskola som var hotad var Drevdagens skola. Detsades från borgerligt håll att också skolor somDrevdagen skulle räddas, bara man fick ett annatstatsbidragssystem och rättigheten att startaprivatskolor. står det en rad Drevdagsskolor ikö för att läggas ned i -- inte bara i glesbygd,utan tydligen också i större städer.Vi är från sida beredda att arbetaför en parlamentarisk arbetsgrupp som snabbtskulle visa på åtgärder mot segregationen,utslagningen och försämringen av resurser i skolan.Vad den svenska skolan behöver är enMarshallplan. Det skulle vi kunna tänka oss attarbeta för. Det handlar om prioriteringar och omhur man använder resurser.Jag skulle vilja sammanfatta det på det här sättet --häng med här nu: Hellre en bra lärobok i asken änen stridsvagn i björken.Anf. 20 (m):Herr talman! Det är synd att debatterna går så fort,eftersom det är många trådar att dra i. Låt mig ändåförsöka hinna säga något till sade i sin sista replik att klasskillnaderna ökaroch att det har med segregation att göra. Han varförvånad över att skolministern kan använda detordet. Jag vill gärna säga att jag inte har någrabesvär med det. Det är alldeles uppenbart att detfinns socioekonomiska skillnader mellan grupperav människor. Det är mycket allvarligt. Just därförär jag så förvånad över att och andrasom säger sig företräda de små och ekonomisktsvaga i samhället icke har upptäckt att vi, tack varefriskolereformen, inte längre har en situation därendast de välbesuttna kan välja ett alternativ. Detär möjligt för alla att välja skola. är detbilligare att sätta sina barn i en alternativ skola änatt ha dem på dagis. Jag ser det som en framgång,och jag tycker att det är en viktig fråga.Någon frågade vad skolministern tänker göra föratt motverka segregation. Det är en mycket vidfråga. var underdiskussionen inne på situationen påbostadsmarknaden. Det är alldeles riktigt. Jag villta upp några saker som vi faktiskt har gjort påskolområdet och som inte har kommit fram i dennadiskussion. Vi har skapat rätten att välja skola. Viformulerar nu också krav på vad skolan skall uppnåoch vad eleverna faktiskt skall få lära sig iläroplanerna för varje ämne. Vi understryker attalla elever skall nå till denna nivå. Om de inte gördet tvingar vi kommunerna att vidta de åtgärdersom krävs för att eleven skall få det stöd sombehövs. Det är en skärpning i förhållande till hurdet har varit tidigare. Man får icke lämna barnefter. Det tycker jag är en viktig sak.Vi har också tydligare än någonsin, delvis beroendepå den oro som finns, markerat nödvändigheten avatt skolor och kommuner möter de barn som harinlärningssvårigheter eller handikapp av andrasorter. Vi skall ha en skola för alla barn. Det gälleroavsett om skolan är fristående eller inte.Fristående skolor skall för övrigt vara öppna för allabarn. Det är därför det är så bra att avgiften har gåttned. Det är därför socialdemokraternas inställningär så märklig.Det har diskuterats procentsatser. Man frågadevarför inte skolministern vill ändra bestämmelsenom när det finns politiker i som villdet.Vår avsikt med reformen är ju att skapa likvärdigaekonomiska villkor mellan fristående och offentligaskolor. Det finns en debatt där man hävdar att detendera råder likvärdiga villkor eller inte.Procentsatsen är ingen princip för skolministern.Det har jag talat om i varje diskussion. Men jag villha ordentliga skäl. Det finns motargument somsäger att friskolorna nog faktiskt inte får för mycketpengar. Det finns inte bara argument för den enasidan. Jag tar gärna emot andra noteringar också.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellation 1993/94:85 omtimmertransporter på järnväg i stället förlandsvägAnf. 21 Kommunikationsminister ():Herr talman! har frågat mig om det ärtrafikpolitiskt riktigt att styra över godstrafikenfrån järnväg till landsväg och vilka åtgärder jagavser vidta för att återföra timmertransporterna tilljärnväg.Bakgrunden till frågan är nedläggningen av ettantal virkesterminaler i och Härjedalen.Transporterna av timmer har där skett med lastbiltill tio stycken virkesterminaler där omlastningskett till tåg. Tågen har sedan samlat upp gods påbanan ned till där rangering skett tillheltåg för vidare transport till massafabriker.Företaget Trätåg AB är ansvarigt för terminalernaoch har haft ett avtal med SJ om tågtrafiken somlöpte ut vid årsskiftet.Trätåg AB har kommit överens med SJ om enmer konkurrenskraftig lösning av transporterna påjärnvägen. koncentreras omlastningav timret till fyra terminaler från vilka heltåg gårdirekt till massafabrikerna. Denna effektiviseringav tågtransporterna har medfört atttimmertransporterna med lastbil frånavverkningsplats till omlastningsterminal ökarjämfört med tidigare.Fraktkostnaderna för lastbilstrafiken har sjunkitgenom att lasterna ökat när gränsen för högstatillåtna last har höjts. Bärigheten på vägnätet haranpassats till detta vilket medfört att kapaciteten påvägarna har ökat. Den totala transporttiden frånskogen till massafabriken minskar.Nedläggningarna av virkesterminalerna ärföretagsekonomiska beslut som regeringen inte harnågot inflytande över.En mycket central del i trafikpolitiken är atttransporterna skall betala sina samhällsekonomiskakostnader. På lång sikt kan ökade transporter medtåg vara möjligt dels genom att stärka järnvägenskonkurrenskraft, dels genom en fördjupning avkostnadsansvaret inom hela transportsektorn. Detär också så att konsumenterna skall ha så storvalfrihet som möjligt när det gäller utnyttjandet avolika transportmedel och att beslut om transporterskall ske i så decentraliserade former som möjligt.Dessa grundläggande principer medför atthandlingsutrymmet för direkta ingrepp påtransportmarknaden från regeringens sida ärmycket begränsat.I stället för att styra en övergång av trafik mellantransportslagen genom regleringar vill jag betonamöjligheten att styra genom att i ökad omfattninganvända ekonomiska incitament.Järnvägens konkurrenskraft kommer också att ökagenom de satsningar regeringen lagt fram förslagom i den långsiktiga investeringsplaneringen.Genom en avreglering av järnvägstrafiken kanlokala bolag etablera sig och konkurrera omtimmertransporterna på järnväg.Anf. 22 ():Herr talman! Jag vill tackakommunikationsministern för svaret, även om jagkänner en liten besvikelse över innehållet i svaret.Avsikten var att interpellationen skulle besvarasutifrån en mer miljöbetonad tankegång. Här harkommunikationsministern gjort en rentföretagsekonomisk redovisning.I svaret konstaterar att det har funnitsett antal virkesterminaler. Han säger att det går tågsom man gör om till heltåg från . Det ärinte sant att det är på det viset. Det går nämligenfulla tåg med 42 vagnar från samtliga terminalerdirekt till industrin. Det görs inte om några tåg tillheltåg i Borlänge.Ett sådant tåg motsvarar 32 lastbilar om 60 tonslast. Jag tycker att kommunikationsministerns''eget'' statliga verk, SJ, aktivt bidrar till att ökamiljöförstöringen genom att man förklarar sig nöjdmed att transporterna flyttas ut på vägen. SJ villhelt enkelt inte ha dessa transporter.Jag skulle ändå vilja frågakommunikationsministern om inte ingångnainternationella avtal gäller. Gäller inte det man harkommit överens om på omnationella målsättningar för statliga verk ochstorföretag i , trots att regeringen själv varrepresenterad i ?Att påstå att vägarna är åtgärdade så att de klarardessa transporter är allt att överdriva litet. Jag harvarit i kontakt med det andra berörda verket;där man menar att vägunderhållet ärstarkt eftersatt. Generaldirektören bävar för närdessa enorma tyngder skall ut på de redan mycketdåliga vägarna. Turisttrafiken, som redan finns där,förväntas också öka.Vägarnas bärighet är inte alls anpassad till dessaenormt tunga fordon. Varje fullastad långtradaremotsvarar 10 000 personbilar i ökat slitage, enligtVägverkets generaldirektör. Den totalaöverflyttningen som vi talar om, av vilken dettabara är en del, rör sig om ca 200 000 lastbilar extraper år på de redan dåliga vägarna i Dalarna.Tänk -- en omfattande turisttrafik, tjälskador ochett ökat vägslitage motsvarande 2 miljarderpersonbilar!Kommunikationsministern sade också atttransporterna skall betalas samhällsekonomiskt. utredning som skogsägarna i området redovisarkan man läsa att denna ökning av transporternamotsvarar en ökning av drivmedelsförbrukningenvid lastbilstransport med ca 2 ,eller omräknat i valuta 10,3 miljoner i ökadekostnader för transport av inlandsvirke.Observera att detta enbart gäller enkel resa för denya transporter som blir följden av överflyttningenfrån tio terminaler till fyra på det sätt som harföreslagits!Vem skall till syvende och sist betala detta? Är detindustriskogen, massaindustrin eller kan man tänkasig att skogsnäringen själv skall stå för dessautgifter? Detta upplevs som mycket besvärligt justnu. Vem skall skriva räkningen för de ökadesamhällskostnaderna?Länstyrelsen har tagit fram en utredning somkanske är något bristfällig, men som i alla fallredovisar att samhällskostnaderna ökar med 5miljoner genom det ändrade transportsättet.Det är nödvändigt för att man skall kunnaåstadkomma en godtagbar vägstandard och vidtaandra åtgärder som skall eliminera följderna av justdenna trafikökning.Efter vad vi vet finns inte de pengarna. Vägarnakommer inte heller att vara åtgärdade när förslagetskall träda i kraft.Detta är ett stort problem . Därför skulle jagvilja få några synpunkter frånkommunikationsministern på hur de ökadekostnaderna för att man överför trafiken på dettasätt skall . Jag tycker att man driver en högstfelaktig miljöpolitik när man tillåter bl.a.industrierna att hantera transporterna på det härsättet.Anf. 23 Kommunikationsminister ():Herr talman! har tillsammans med SJlagt upp en mer kostnadseffektiv plan förvirkestransporter ner till ett antal massafabriker.Detta får olika effekter, vilka harbeskrivit i sin interpellation. Jag uppfattar dem somkorrekta i sak.Vi skall naturligtvis komma ihåg hur den faktiskasituationen ser ut. Kostnaderna för att få framsvenskt virke till förädlingsindustrin, alltså i förstahand själva transportkostnaderna i kombinationmed virkespriset, är så höga att det lönar sigatt frakta virke från fram till många avmassafabrikerna. Ett antal massafabriker har ocksåövergått till virke från Baltikum.Detta är den bistra verklighet som skogsindustrinhar levt med, framför allt i denna djupalågkonjunktur. Den har dess bättre nått sinbotten, inte minst för skogsindustrin.Det har alltså skett en koncentration av antaletterminaler till fyra. I stället för att det som hittillshar utgått heltåg från utgår nu heltågenfrån de fyra kvarvarande terminalerna. På denpunkten förstod jag inte riktigt vad med att jag hade fel i mitt svar. Det harutgått heltåg från , men det gör det inte nulängre.Regeringens politik på detta område har verkligeninneburit ett trendbrott jämfört med den tidigareregeringens politik genom att man har gjort denstörsta satsningen på järnväg . Detkommer att satsas påatt rusta upp det svenska järnvägsnätet, inklusivede redan beslutade investeringarna och förslagen iinfrastrukturpropositionen.Den andra delen i strategin för att göra järnvägenmer konkurrenskraftig är en proposition omavreglering av järnvägen. Den kommer att ligga pådenna kammares bord inom den närmaste tiden.Då får också järnvägen möjlighet att bli likakonkurrenskraftig som vägtransporterna nu är. Därfinns en marknad, och där finns en konkurrensmellan olika åkerier som gör att det i det här falletuppenbarligen är billigare att frakta virke på ettstort antal ytterligare lastbilar jämfört med de tågsom har gått.Jag delar oro över att vi ännu inte haren konkurrenskraft inom den svenskajärnvägssektorn som gör att den klararkonkurrensen med vägtransporter. Regeringenspolitik är att skapa sådana förutsättningar.Redan i dag finns ett antal embryon, försök, påområdet. I min hand har jag det senaste numret avtidningen . Där beskrivs matarbanesatsningen iBergslagen, Tågåkeriet i . Från den1 februari har man tagit över godstrafik på ett antalsträckor och driver detta i småskalig åkeriformtillsammans med SJ. Förhoppningsvis kan mandärigenom få ned priserna och ökakonkurrenskraften för järnvägstransporter.Det är riktigt, som säger, att vi alla --, , regeringen och oppositionen --strävar efter att dessa tunga transporter skall kunnagå på järnväg. I den delen hoppas jag ändå på stödfrån när propositionen om avregleringav järnvägstrafiken kommer att behandlas iriksdagen längre fram.Det är också riktigt att har gjort ensamhällsekonomisk kalkyl. Den visar en kostnadpå . Det är 0,8 miljoner förökade kväveoxidutsläpp, 0,5 miljoner för ökadekoldioxidutsläpp, för ökadepersonskador till följd av trafikolyckor och 0,4miljoner för egendomsskador. Man har ocksåräknat med ett ökat vägunderhåll för 1,2 miljoneroch minskat banunderhåll med 0,5 miljoner.Detta är mycket allvarligt, men vi skall ändåkomma i håg att det trafikarbete som tillkommerför lastbilstrafik motsvarar av det totalatrafikarbetet på det statliga vägnätet i detta län.Det är värt att uppmärksamma att insatser nu görspå just dessa banor för att höja axeltrycket från 20till . Härhar jag uppgifter om vilka belopp som satsas pådessa banor.Det är kanske inte relevant att föredra dem ,eftersom de inte lär kunna påverka avtalet, men jaghoppas att detta även skall bidra till attstärka järnvägens konkurrenskraft.Anf. 24 ():Herr talman! Också kommunikationsministern togupp kostnaderna för samhällseffekterna,motsvarande . Utredningen harförutsatt att lastbilarna skall hamna imiljöklasserna 1 och 2. Det är inte många av demsom gör det .