prot · GI097 · 1994-10-11 00:00:00 — Jag kan ge personligendet erkännandet att han en gång inför EFTA-delegationen, så vitt jag minns, gjorde en förödandeföredragning om en tvåpelarmodell med osmos, sompunkterade möjligheterna till en fungerandedemokrati med , vilket stärkte oss i vårkritiska grundsyn.Faktum är att den stora majoriteten av dagens EU-anhängare, vilka har genomdrivit ,presenterade som en fullttillfredsställande slutstation för överskådlig tid för densvenska samarbetsrelationen med Europeiskaunionen. Det är dessa personer som har vissaproblem med samvetet.EES är inte vårt alternativ. Det är en liten del ialternativet. Vi måste ha en organiseradgrannskapsrelation med den europeiska unionen. Dethar vi aldrig varit motståndare till. hade ettfrihandelsavtal, och har vi detta bristfälliga som mest är gynnsamt för exportindustrin. Menvisst måste den också ha sitt, och därför ingår det ialternativet.Det grundläggande alternativet är ett somkan bestämma över sitt eget öde och som kan delta idet internationella samarbetet med en egen röst, vilketman inte kan göra i EU, och som har siktet inställt påhela världen och inte bara på Västeuropa.Det är ett som självt kan bestämma sinekonomiska politik utan att få betygsättning av , vilket ju redan får. Danmarkfår bakläxa för att man åtstramar för litet i en situationmed arbetslösa, men ingen bakläxa för att manhar arbetslösa. Det vad var som hände vidECOFIL-mötet häromdagen.Det är ett som slipper sådana tvångströjor,utan kan föra en politik som kan gynna ochsvenska folket, men som också, som i de bästatiderna, kan vara ett föredöme för andra länder somvill skapa ett modernt industrisamhälle som ävenklarar av rättvisa, full sysselsättning och effektivmiljöpolitik.Detta alternativ har vi redogjort för tusentalsgånger, och vi kommer säkert att hinna med ett partusen gånger till innan . Vi kommervarenda gång att få höra att vi inte har någotalternativ. Vi har inte någon lunta på 3 000 sidor medtraktat. Vi har inte en annan supermaktspyramid attrekommendera, utan vi har ett fritt och självstyrandeSverige i ett globalt samarbete.Anf. 31 () replik:Herr talman! Per sade att de inte hadenågon lunta i alternativet. Nej, de har inte ens någonenda liten lapp.Jag vill i övrigt beröra tre saker. Per sadeatt inte skulle få en egen röst. Jo, det får vivisst det. Men det är också viktigt att tänka efter hurtungt vår röst väger. Per tycks tro att intresseti omvärlden minskar för de länder som går in i deneuropeiska unionen. Verkligheten är precis denmotsatta.I internationell press runt om i världen skrivs detmycket mer om vad man tänker och tycker i Danmarkän om vad man tänker och tycker i av detenkla skälet att vad tänker och tycker ärintressant därför att det påverkar samarbetet i deneuropeiska unionen. Vad tycker och tänker ärmindre intressant, eftersom vår påverkan i dessaavseenden är mycket obetydlig.Sedan till frågan om räntorna. Jag fruktar på godgrund, att om det skulle bli ett nej i folkomröstningen,vilket förbjude, skulle vi antagligen redanföljande dag få uppleva att det skakade till iReuterskärmarna runt om hos dem som sysslar medde finansiella frågorna. Vi har sett så mångaoberoende institut som har granskat frågan ochkommit till slutsatsen, att ett utanför EUskulle resultera i högre räntor, att det finns grundadeskäl att tro att det skulle bli fallet.Herr talman! Jag är slutligen litet bekymrad övermiljörörelserna, men inte på det sätt som Per Gahrtontror, utan därför att de kopplas ihop med sådanapersoner som Per Gahrton.Per vill ge ett intryck av attmiljörörelserna och miljöorganisationerna är likainåtblickande och isolationistiska som han själv. Jagtror att det kan skada tilltron till miljörörelserna omdet skulle vara fallet.Det finns många personer med starkt engagemangför miljön som av miljöskäl kraftfullt och starktuttalar sig för svenskt medlemskap i den europeiskaunionen. Låt mig nämna några namn: ,, , Per ochLennart . Jag kan göra listan väsentligt längre.Det är människor som har tagit upp kampen för enbättre svensk miljö. De är av miljöskäl förmedlemskap i oss se till att vi inte förstör tilltron till svenskamiljöorganisationer genom att stämpla dem sominåtriktade, bakåtblickande organisationer som är motett ökat internationellt samarbete och samarbete medde europeiska demokratierna.Anf. 32 ():Herr talman! utrikespolitiska traditionutgör tillsammans med vårt nationella arv en viktigdel av landets identitet i ett internationellt perspektiv.Utrikespolitikens syfte är att verka för eninternationell stabilitet som möjliggör en gynnsamsamhällsutveckling för fred och social välfärd.En dynamisk omvärld kräver en dynamiskutrikespolitik som kan finna nya lösningar på dagensproblem. Kampen för demokrati, mänskligarättigheter, rättssäkerhet och välstånd kräver effektivainternationella samarbetsformer.Kristdemokraterna i , kds, har underlång tid förordat ett svenskt medlemskap i avrealpolitiska men också av ideologiska skäl. Vivälkomnar därför att ett omfattandeförhandlingsarbete nu har genomförts så att, omsvenska folket så önskar, kan ansluta sig tillden europeiska gemenskapen, EU.EU är den enda riktigt verksamma europeiskaorganisation där tillsammans med andraländer kan påverka och möta de storagränsöverskridande utmaningarna, såsom ekonomi,välfärd, säkerhet och miljö.Vi kan konstatera att de som säger nej till dettasamarbete egentligen bara förenas av sitt nej till EU.Några anser att EG var bättre än EU, andra anser attEES-avtalet är fullt tillräckligt, medan åter andraendast vill ha frihandelsavtal med EU och en nordiskunion.I ett internationellt perspektiv är det nordiskasamarbetet, på grund av likheterna länderna emellanoch den geografiska närheten, viktigt, men vi måsteockså inse dess begränsningar. , ,, , , och utgören stor landareal men har endast 23 miljoner invånare- det är mindre än befolkningen i ochNederländerna tillsammans.Det samarbete som finns mellan de nordiskaländerna är omfattande och bör utvecklas ytterligare.Vid ett EU-medlemskap kommer det befintliganordiska samarbetet visa sig vara mycket värdefullt.Det kommer att uppvärderas och utvecklas som ennordisk samsyn, som är angelägen att presentera pågemenskapsnivå inom EU. Det nordiska samarbetetskall därför i ett framtida perspektiv ses som ettregionalt forum inom en större enhet.Herr talman! I detta sammanhang är det värt attnotera att många av de nackdelar som Miljöpartiethyser farhågor om när det gäller EU kan man utanbetänkligheter acceptera och t.o.m. förorda inom ennordisk union.Av rapporten som alternativ till EUframgår att man inte har något emot att uppgesuveränitet och självständighet i en nordisk tullunionoch att man inte har något emot överstatlighet när detgäller kapitalrörelser, industri-, energi- ochsocialpolitik.Samma rapport visar att man är beredd attäventyra framtiden för den välfärdsfaktor som harbetytt mest för välstånd, nämligen frihandelni Europa.Anmärkningsvärt nog kan också tänkasig att uppge den militära alliansfriheten inom ramenför ett nordiskt försvarsförbund, ett nationellt stegsom inte medlemskapet i den anklagar för att vara enrikemansklubb som utestänger tredje världen,som man i sin rapport föreslår åtgärder somskulle ha sådana konsekvenser att handeln för tredjevärlden kraftigt reducerades. I rapporten föreslåsnämligen att gränsskyddet inom svenskt jordbrukläggs på en sådan hög nivå att självförsörjninguppnås. Den här principen skulle innebära ettallvarligt hot mot tredje världens utveckling.När det gäller det verkliga förhållandet mellantredje världen och EU kan man konstatera, atteftersom kristdemokrater och socialdemokrater frånförsta början har varit tongivande i EG-sammanhang,har solidaritet och gemenskap varit centrala begrepp iEuropabygget. Tanken har varit att skapa så goda ochnära relationer mellan folk att krig aldrig merskall bli möjliga. Visionen är också att frukterna avdet europeiska samarbetet skall komma människor itredje världen till del.Jag vill understryka att de europeiskakristdemokraterna inte har ett snävt EU-perspektiv påvälfärdsutvecklingen. EU lägger mycket stor vikt vidatt utveckla de sociala och ekonomiska relationernamellan , medelhavsländernaoch Mellanöstern.Med tredje världen har EU, och de enskildamedlemsländerna, privilegierade relationer via de s.k.Loméavtalen. Att EU river de inre gränserna betyderdärmed inte att man höjer de yttre gränserna. Tvärtompågår i fråga om de yttre tullarna ennedmonteringsprocess, som initieras och drivs av depågående GATT-förhandlingarna.Redan i dag är EU världens största enskildabidragsgivare. EU ger bistånd och stöd till 69 länder iAfrika, och Stilla-havsområdet, anslutna tillden s.k. , ett antal länder i Asienoch , flertalet av de länder imedelhavsområdet som inte är medlemmar i samtländer i Central- och Östeuropa.Herr talman! Sammanfattningsvis: Det finnsavsevärt mycket mer som förenar oss i änvad som skiljer oss åt.Det förhandlingsresultat som proposition nr 19 omsvenskt medlemskap i innehåller i fråga om- svenska miljökrav- svensk alliansfrihet- gemensam handelspolitik- ekonomiskt och monetärt samarbete- gemensam jordbrukspolitik- svenskt regionalstöd- rättssamarbete, osv.är så fördelaktigt för att det bör kunna antasutan ängslan och tvekan även av de mest kritiska tillsvenskt medlemskap.Sverige deltar i många samarbetsorgan bådeinom och utanför för att främja landets olikaintressen: , , , , m.fl. Dessaär ett komplement, inte ett alternativ, till EU, eftersomde saknar den effektivitet och handlingskraft somerfordras på den europeiska kontinenten.Herr talman! Det är Kristdemokraternasövertygelse att svenska folket börrösta ja till detta medlemskap.Anf. 33 PER () replik:Herr talman! Det var en väldig skönmålning avEU:s tredje-världen-politik och svartmålning av detnordiska samarbetet som ägnadesig åt.När det gäller frågan om EU och tredje världentvingas jag trötta kammaren med information från ennågorlunda sakkunnig instans, nämligen SIDA, sompåpekar att EU:s bistånd har kopplingar somavspeglar EU:s medlemsländers förutvarande oftakoloniala relationer. Biståndet är väldigt centralstyrt.Man berättar t.ex. att EU:s bistånd till Namibiaanvänds som ett påtryckningsmedel för att förmå dennamibiska regeringen att ge EU:s medlemsstaterfiskerättigheter. Så kan det se ut! Detta var bara ettexempel.Faktum är att i senastebiståndsprogram sägs det klart att biståndet skall varaett led i den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken, som syftar till att ge EU en mercentral roll i världspolitiken. Det svenska biståndethar säkert många brister, men det är i varje fall inte ettled i någon sådan svensk stormaktspolitik. Här finnsen grundläggande skillnad i attityden till omvärlden.Holger svartmålar på ett ganskamärkligt sätt försöken att fördjupa det nordiskasamarbetet. Det är intressant att det precis har kommitut en ny bok från . Kanske har allariksdagsledamöter fått en liten lapp om den. Jag harinte läst boken -- den finns väl inte tillgänglig än -men i reklamtexten står att det i boken hävdas att EU-fixeringen har lett till ennedvärdering av den folkliga sympatin för nordisksammanhållning. Man säger också att det speciellamed det nordiska samarbetet inte är att vi är blåögdanordbor - sådant är oss helt främmande - utan att dethar förekommit ett folkligt, praktiskt samarbete, har tagit bort passkontroller, att man har gjort detmöjligt för nordbor att studera i varandras länder, hamed sig postsparbanksboken, jobba i varandrasländer, osv. Det är fråga om en mängd praktiska sakermen inte de centralistiska överbyggnader som ärkännetecknande för den europeiska unionen.I har vi tagit ställning för ettfördjupande av det nordiska samarbetet i syfte att avNorden göra den ekologiska föregångsregion som dennordiska miljö- och alternativrörelsen har jobbat för iårtionden. Det är det som är vårt syfte med enfördjupning av det nordiska samarbetet. Vi har somparti inte tagit ställning för sådana enskildheter somHolger nämnde i sitt anförande, utan detpågår en öppen diskussion. Det är emellertid intefråga om någon sorts "mini-EU" i nordisk dräkt - påintet sätt - utan det skall vara ett nordiskt samarbetesom bygger på just den folkliga förankringen.Anf. 34 ()replik:Herr talman! Per måste ha lyssnat mycketdåligt till mitt anförande, eftersom han hävdar att jag"svartmålar" det nordiska samarbetet. Jag uttrycktevid flera tillfällen att det nordiska samarbetet ärvärdefullt och att det behöver utvecklas. Men det ärviktigt att man i debatten klargör att en nordisk unioninte är ett realistiskt alternativ till EU. Det har inteoch kommer inte att få den effekten.Den nu föreliggande debatten kring det nordiskasamarbetet förefaller mig mer som någonting somman har tagit till för att hitta ett alternativ. Först harman bestämt sig för att vara emot EU. Sedan vill manfokusera intresset på något annat. Då har det passatmycket bra att tala om en nordisk union eftersom vikänner oss väl hemma i Norden.Jag har inte svartmålat det pågående samarbetet.Det bör i stället utvecklas. Min och vår uppfattning äratt det bör utvecklas inom ramen för ett EU-samarbete. Det skulle bli ett regionalt samarbete somkan vara ett exempel för övriga regioner inom EU.Men det kommer aldrig att ha den effektivitet som vibehöver. Dessutom står det inte på den politiskadagordningen i dag.Anf. 35 PER () replik:Herr talman! Faktum är att ett fördjupat nordisktsamarbete är mycket populärt i samtliga nordiskaländer. Då menar jag inte något mini-EU. I samtliganordiska länder får det fördjupade nordiskasamarbetet en större anslutning än ett medlemskap iEU när man gör opinionsmätningar.Det är detta som ja-sidan har upptäckt. Detnordiska samarbetet är farligt i den bemärkelsen.Därför försöker man förlöjliga när vi som enda partiseriöst försöker att utreda och allsidigt diskutera olikamoment i ett möjligt nordiskt samarbete. Det har vigjort i en rapport av . Jag antar att det varden som läste ur.När detta presenteras på det sätt som HolgerGustafsson gjorde tar jag det definitivt som ensvartmålning. Det finns inga partibeslut om att skapanågot slags mini-EU. Det finns en öppen diskussionom hur man skall kunna gå vidare på den väg somrepresenteras av det nordiska samarbetet. Det ärväsensskilt från den europeiska unionen. Det är ettsamarbete på folklig nivå utan en jättelikcentraladministration.Vi har inte sagt att vi aldrig kan tänka oss någonform av överstatlig beslutsrätt någonstans. Vi kantänka oss det i begränsad omfattning så som Sverigesgällande grundlag tillåter. I begränsad omfattning kanbeslutsrätten överlämnas.Det kanske största felet med EU är att det intefinns någon begränsning. Det är inte några få utvaldaämnesområden där man tillåter överstatliga beslut,utan det är tusentals och åter tusentals.Vi vill ha en öppen och seriös diskussion om vilkafrågor det är lämpligt att fatta överstatliga beslut om ien internationaliserad värld. Dessutom vill vidiskutera på vilken nivå det skall ske, nordisk,europeisk eller global. Det hade varit en seriösdiskussion i den internationaliserade värld vi lever i.Men den förstörs ju totalt av EU-anhängarnasinlåsning i ett visst projekt som har mycket speciellasyften. Dessa kan sannerligen inte förändras av attytterligare ett litet land låter sig slukas av jätten,Anf. 36 ()replik:Herr talman! Nej-sidan framställer ofta i debattenatt EU skulle omfatta nästan alla områden i samhället.Detta är icke sanning. EU har inte mer makt attbesluta överstatligt än vad det får av sinamedlemsländer från fall till fall.Vissa länder har också uttalat att de förbehåller sigrätten att gå ur om man skulle gå över gränsen. Detfinns alltså ett begränsat område, nämligen det somhandlar om gränsöverskridande frågor, där det är vårtönskemål att få gemensamma beslut. Där kan intevarje nation själv fatta besluten, utan de vill ha hjälpmed detta.Vi som har sett att ett nordisk samarbete fungerarväl tror på samarbetets möjligheter. Vi tror att dettaskulle kunna fungera även inom EU. Det handlarfaktiskt om samarbete i båda fallen. Vi tror inte attmänniskorna i är svårare attsamarbeta med än människorna i . Eftersomdet går att samarbeta i tror vi också att detfungerar väl i ett bredare perspektiv. Det kan ge enstörre effektivitet och en större glädje för det svenskafolket och för övriga inblandade.Anf. 37 Statsrådet ():Herr talman! behöver mer samarbete medgrannarna i och inte mindre. Det behövs överhuvud taget mer samarbete mellan länder.Jag är övertygad om att ett sådant samarbete mellande demokratiska staterna i vår världsdel är värdefulltbåde för vårt land och för som helhet.Jag är också övertygad om att kan spelaen viktig roll i den europeiska unionen om det svenskafolket säger ja . Detta markerasockså i den nya regeringens regeringsdeklaration. Däranges en lång rad uppgifter för svensk del om detsvenska folket röstar ja.Det handlar om att arbeta för en ytterligareutvidgning av den europeiska unionen mot öst.Det handlar om ökad öppenhet och insyn, fastareparlamentarisk och folklig förankring av arbetet.Det handlar om att målen för sysselsättning,tillväxt och välfärd måste bli lika ambitiösa sommålen för finansiell stabilitet.Det handlar om att stärka löntagarnas ställning påarbetsmarknaden.Det handlar om att se till att frukterna av den storagemensamma marknaden kan komma alla till del.Såväl konsumenter och löntagare som människor iolika regioner i skall kunna få del avfrukterna. Det krävs också en gemensam europeiskkonsumentpolitik.Hoten mot miljön känner inga nationsgränser. Ett EU-medlemskap kan stärka de krafter inomEU som arbetar för en miljömässigt hållbarutveckling och för bra, hållbara och miljövänligatransportsystem som främjar utvecklingen i Europasalla regioner.Det handlar om att arbeta för jämställdhet iarbetsliv och familj samt en jämn fördelning avkvinnor och män i de organ som bidrar tilloch deltar i i det europeiska sammanhanget.Det handlar om att arbeta för en allomfattandefreds- och säkerhetsordning i . Det handlar omarbeta för att den europeiska unionen skall vara öppenmot omvärlden, främja frihandel och vidga detekonomiska samarbetet med Central- och Östeuropa.Genom en sådan samlad politik kan Sverigetillsammans med andra länder göra till enprogressiv kraft i världen som kan åstadkommaekonomiska och sociala framsteg, rättvisa ochdelaktighet.Det är problematiska utfästelser om arbete vid ettja i folkomröstningen som kommer i den nyaregeringens regeringsdeklaration. Dessutom har vi ett förhandlingsresultat att diskutera. Det ligger iden proposition som vi nu diskuterar i enremissdebatt. Det är ett bra förhandlingsresultat.Det är utan tvivel så att det förhandlingsresultatetockså har påverkats positivt av densocialdemokratiska riksdagsgruppens mycket aktivamedverkan. Vi hade som bekant ett femtiotal konkretakrav på förhandlingarna innan de inleddes. Vi iriksdagsgruppen har gjort en ordentligutvärdering av hur dessa krav har tillgodosetts. Vi harkunnat konstatera att de till den allra största delen hartillgodosetts på ett bra sätt. När det gäller debegränsade utestående frågor där vi har haft olikamening kommer socialdemokraterna i attväcka en motion till den proposition som ligger påriksdagens bord.Allt detta finns. Allt detta har vi att ta ställning till.Vad är då nej-sägarnas alternativ?Jag har lyssnat på den här debatten . Jag har fått utomordentligt litenvägledning i vad det är för politik som skall föras iSverige om det blir ett nej ifolkomröstningen. Hur skall man kunna parera dehöga räntor som vi permanent kommer att få leva medi vårt land om vi står utanför ett samarbete där så gottsom alla andra är med? Efter hand kommer ju ocksåÖsteruropas länder att vara med eftersom de harinbjudits till förhandlingar om medlemskap.Jag säger inte att det inte går. Men frågan är hurman skall göra det. Vad är det för slags politik som iså fall skall få ner räntorna till europeisk nivå? Vad ärdet för slags politik som skall föras så attsysselsättningen inte flyttar ut till det storagemensamma samarbete som vi står utanför? I denhär debatten har nej-sidan inte sagt någonting om det.Vänsterpartiet, som har ställt frågor till de andrapartierna under denna debatt, vill uppenbarligenisolera inte bara från samarbetet med andraländer utan också den svenska arbetarrörelsen frånvåra meningsfränder i . Det har framgått avdiskussionen.Men har tänkt på varförpraktiskt taget hela den europeiska vänstern, såvälpartierna som fackföreningsrörelsen, tror påsamarbetet i den europeiska unionen? Det har manheller inte svarat på i den här debatten. Hur kommerdet sig att medlemsländernas socialdemokratiskapartier är de som starkast står för ?Jo, därför att det har en politisk dimension. För demräcker inte marknaden.Vad tror ni att det beror på att ni är ett av deutomordentligt få vänsterpartier i som vill ståutanför Europeiska unionen? Förstår vänstern iEuropa inte sitt eget bästa? På vilket sätt tror ni attden europeiska arbetslösheten kan bekämpaseffektivare om står utanför, när ekonomin ärså kraftigt internationaliserad och sammanflätad somden är?De krafter i den europeiska unionen som villutveckla och försvara den sociala välfärden och somstår för en satsning på full sysselsättning vill ha medSverige, och . Det är en myt att vi blirsvaga i den europeiska unionen. Ensam är inte stark.Tillsammans med de andra nordiska länderna - omfolken i de länderna väljer att bli medlemmar - ochtillsammans med likasinnade i andra EU-länder kanvi bli en stark faktor.Till är frågan given: På vilket sätt blirEuropas miljö bättre av att vi står utanför det forumdär besluten fattas? Många av era partivänner vill jusamarbeta inom ramen för den europeiska unionenmed nya medlemmar.Det är inte av programmatiska skäl som man harröstat emot det i , Per !Europas gröna har tvärtom uttalat att man välkomnaren utvidgning av den europeiska unionen medmedlemskap av , , och Sverigeoch att det kommer att vara bra för unionensmiljöpolitik och sociala politik. Det är ettprogrammatiskt uttalande för att man vill ha med oss,och det känner naturligtvis Per till.Vad är det som gör att miljö, som andragröna partier önskar förbättra tillsammans med osssom medlemmar, för er är en fråga där ni själva villstå utanför det enda förpliktigande samarbetet? Vi vetalla att annat miljösamarbete handlar omdeklarationer, som efterlevs i utomordentligt olikagrad av olika länder. Det förpliktigande samarbetetför att lyfta fram miljön finns inom EU.I dessa frågor har vi inte fått några besked idebatten. Frågor har ställts om alternativet, och ni hartalat om att ni inte önskar det samarbete som vi villha. Men ni har inte på något sätt angett hur miljönskulle förbättras av att vi står utanför.Ni ger inte besked, men det gör vi. En fråga somställdes tidigare i debatten gällde vad som händer medden förestående grundlagsändring som nuskall fatta beslut om. För oss socialdemokrater är deten självklarhet att beslut om den grundlagsändringeninte skall fattas före . Densocialdemokratiska gruppen i konstitutionsutskottetmed sin ordförande , som sitterhär, har uttalat att den grundlagsändring som återståratt fatta beslut om inte skall behandlas av riksdagenföre . Det skall självfallet göras efterfolkomröstningen och endast om det svenska folkethar sagt ja. På den punkten kan ni vara fullkomligttrygga när det gäller den socialdemokratiska gruppen.Denna debatt handlar också såväl om principersom om praktiska frågor, detaljfrågor.För mig är två frågor helt avgörande för varför jaganser att bör bli medlem i den europeiskaunionen.För det första: Att deltar på en marknadtillsammans med andra. Det är bra för näringslivetoch det kan vara bra för sysselsättningen. För mig kandet aldrig räcka att enbart skall delta på enmarknad och vara utestängt från deorgan där besluten fattas om ramarna för den marknadsom påverkar oss.För det andra: Det är ju , efter Berlinmurensfall, som så kraftigt förändras och omstöpsoch som så många krafter medverkar till att förändravår världsdel.