prot · GI0924 · 1994-11-17 00:00:00 — Jag för gärna den härdebatten vidare, om det är det som öns-kar.Jag tillhör själv ett parti som på ett mycket tidigtstadium har tagit klart avstånd från all icke medicinskanvändning av narkotika - försäljning, köp, innehavoch användning - och är mer medveten än de allraflesta om vad narkotika ställer till med för problemoch hur viktigt det är att samhället för kampen vidareutan någon som helst tvekan.Därför är jag glad över att vi som medlemmar avden Europeiska unionen får nya medel för att bekäm-pa narkotikan, att vi kommer med i ett internationelltpolisiärt samarbete för att fånga upp dem som produ-cerar och försöker sälja narkotika. Utan den samver-kan skulle vi stå klenare rustade i kampen mot narko-tika än vad vi nu gör tack vare medlemskap i denEuropeiska unionen.Sedan kanske en detaljsak, fru talman. Slump-mässighet talar om. Hon sägeratt nu kan Tullen inte längre utföra slumpmässigkontroll vid våra gränser. Vad menar hon med det?Har det gått till så i att vi har haft slumpmäs-siga kontroller?Tullen har som praxis att se på ungefär var hund-rade bil och var hundrade person som kommer. Dågår det enligt uppfattninguppenbarligen till så att där står Tullen och räknar inhundra bilar eller hundra personer. När den hundradekommer, tar Tullen slumpmässigt den bilen eller denpersonen och ber att få visitera bilen eller personen.Men så har det aldrig varit. Tullen står där ochgranskar de bilar som kommer från båten in på landeller de personer som stigit av. När Tullen ser någotsom den finner vara värt att undersöka, då kallar mani den bilen eller den personen och gör en visitation.Det är precis så det kommer att gå till fortsätt-ningsvis också. Det har vi den avgångna regeringensoch den nuvarande regeringens ord på. Men utöveralla de instrument vi nu har kommer vi att genommedlemskapet få ytterligare instrument för att förakampen mot narkotika vidare.Nu skall vi, tycker jag, inte föra kampen mot EUvidare. Det är huvudpoäng attvilja fullfölja kampen mot EU. Svenska folket harsagt att skall vara medlem. tycker jag attvi skall se vad vi kan utnyttja av de nya resurser somEU-medlemskapet ger oss för att på de områden somför oss är centrala öka våra förutsättningar för fram-gång, för bästa. Där är naturligtvis kampenmot narkotika en väldigt viktig del.Anf. 10 jag ger ordet till nästa talare, som är fi-nansminister , vill jag meddela att Ma-rianne har medgivits rätt till en extrareplikomgång.Anf. 11 Finansminister ():Fru talman! Jag har egentligen ingen större an-ledning att gå upp i debatten ytterligare en gång, omdet inte hade varit för det att med att citera en utredning och inte regering-ens proposition.Det är regeringens proposition som behandlas iriksdagen, inte utredningar. Av regeringens proposi-tion framgår klart och tydligt vad som gäller på nar-kotikapolitikens område, och det har jag redogjort föri svaret. Här finns väl anledning att slå fast detta.Det finns också ett obehagligt inslag i MarianneSamuelssons sätt att argumentera, som om bara skulle vara bekymrad och engageradi frågan om narkotikamissbruket. Det är vi ju allihop.Sedan har vi litet olika lösningar, men en sak är säker:Den kontroll som sker vid gräns är en del i narkotika-politiken, och den måste integreras rakt över medandra insatser. Där är vi naturligtvis allihop djuptengagerade och har bestämd uppfattning om hur detskall gå till.Så våra avsikter skall inte misstänkliggöras, utanhär är vi säkert alla lika lidelsefullt engagerade i arbe-tet. Här nöjer sig ingen med att man fångar ett fåtalvid gränsen. Det skall bli fler som fångas, och dem viinte tar vid gränsen skall vi ta i det svenska samhället.Och dem vi inte tar i det svenska samhället skall vi taute i . Här skall vi samarbeta.Personer som fastnar i detta eländiga bruk ochmissbruk skall vi naturligtvis se till att ge en så värdigbehandling som möjligt, återupprätta dem som männi-skor och ge dem förutsättningar att komma tillbaka ini samhället.Det är en vidare debatt. Men dagens sakfråga omTullen, stickprovskontroll och Tullens möjligheter ifortsättningen har jag redogjort för i svaret och också ipropositionen till . Det är propositionen somgäller - inga utredningar.Anf. 12 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Interpellationsdebatten blev plötsligten dubbeldebatt. Jag trodde att vi skulle debattera medfinansministern om vad som kommer att gälla pånarkotikabekämpningssidan, men bl.a. tydligen att det var viktigare att fortsätta ja- ochnejdebatten. Jag anser att vi har avslutat den debatten,men det tyckte tydligen inte . Jag skall gåin på den frågan sedan, men först vill jag till finans-ministern säga att det inte är oväsentligt vad det står iutredningen. Den tar väldigt tydligt upp de regler somgäller inom EU, och det är kanske grunden till att justföljande står i propositionen: Tullens nuvarande kon-trollbefogenheter bör därför behållas i den utsträck-ning det inte strider mot EU:s regelverk.Jag vill återigen säga att det strider mot att göra helt slumpmässiga kontroller. HadarCars påstod att man räknade till hundra bilar ochsedan tog in och kontrollerade en, och sedan räknademan 99 bilar till, och så tog man in en till. Det var inteslumpmässigt. Men jag är övertygad om att det inte ärså man har kontrollerat. Det har gjorts slumpmässigt,och ingen enskild individ i detta land har upplevt sigvara förolämpad eller misstänkt därför att han ellerhon har blivit kontrollerad av Tullen. Det är en viktiganledning till att vi har klarat att hålla nere narkoti-kaproblematiken i mer än i kanske någotannat land i . Vi har haft den slumpmässigakontroll som faktiskt bygger på att Tullen har rätt attkontrollera utan skälig misstanke om brott, vilketTullen i enlighet med inte har. Manmåste misstänka en person för att få göra en kontroll.Det är mycket svårt. Jag skulle vilja se den tulltjäns-teman som kan plocka ut de personer som man harsynnerliga skäl att misstänka och därför vill kontrolle-ra.Det står t.o.m. i utredningen hur hög straffgradsom skall gälla för att man skall få göra stickprovs-kontroll. Vad som gäller för kontroller vid den inregränsen är klart reglerat i EU, och det bådar inte gottjust vad det gäller narkotikabekämpningen.Det är så mycket som är helt nytt från vårt per-spektiv sett när det gäller narkotikabekämpningen. Jagtror att vi kommer att återkomma åtskilliga gånger tilldenna fråga. Jag hoppas att inte heller baratycker att allt är väl med EU. Många av de folkpartis-ter jag känner är oroliga inför just narkotikasituatio-nen.Anf. 13 ():Fru talman! Först noterar jag att ändrat sig från att prata om partipolitik till attprata om gemensam kamp mot narkotikan. Den kam-pen skall vi givetvis bedriva, oavsett partitillhörighet.Vill behålla nuvarande situation iSverige avseende knarket, ?Mer än 95 % av det knark som försöks smugglas hitkommer in. Är det detta läge ni vill bibehålla? Jagtycker att det är en konservativ, negativ och felaktiguppfattning. Vi måste väl se till att ta mer än de vi gör ? Det kan vi göra via ett medlemskapi EU, där vi dels behåller Tullens nuvarande effektivaarbetsmetoder, dels utnyttjar den information vi kanerhålla baserad på ett utökat internationellt samarbete.Jag tror inte att kan läsa in-nantill. Det står tydligt och klart att vi skall behållanuvarande regler och att vi avgör själva i Sverige.Utredningar bestämmer fortfarande inte i . OmMiljöpartiet vill införa den metodiken må det varahänt, men den gäller ännu inte. Det är vi i riksdagenoch regeringen som bestämmer vad som skall gälla iSverige.Fru talman! Tullen gör inte stickprov genom att endag tala om att man skall ta kvinnor som har glasögonoch är födda i en vinternatt 1938. Man görså klart sina beslag baserat på den erfarenhet och denkompetens man har. Det finns väl ingen människa,inte ens en riksdagsledamot eller finansminister, somarbetar mer än han måste göra? Man försöker arbetaså effektivt som möjligt, och det gör också Tullen.Stickprov, dvs. att singla slant, fungerar inte.Till sist, fru talman, vill jag säga att jag innerligthoppas och tror att EU-medlemskapet kommer attinnebära att vi på ett ännu bättre sätt än vad vi gjorttidigare kan bekämpa det ytterst negativa och mycketdestruktiva illegala användandet av narkotika.Anf. 14 ():Fru talman! När inte för-stod någonting av det jag sade när jag beskrevslumpmässighet i mitt första inlägg gör jag mig ingaförhoppningar om att hon skall förstå det om jag för-söker förklara det en gång till. Jag avstår därför frånden delen.Att skulle tycka att detvore skönt om hennes osanningar och fadäser frånvalrörelsen glömdes bort och begravdes har jag fullförståelse för, men fullt så lätt kommer det inte att gå.Anf. 15 ():Fru talman! Jag kan inte låta bli att säga några ordi denna debatt. Själv är jag före detta tullmästare, ochjag har också jobbat inom Tullkriminalen.Stickprovskontroller är väldigt viktiga. Som detframgår av handlingarna kan man inte göra stick-provskontroller om det strider mot . kontrollbyrå har man bekymmer meddenna skrivning. I propositionen lägger man överansvaret att hantera verksamheten på ett sätt så att deninte strider mot på . Det ärett väldigt ömtåligt ägg som man inte vet hur manskall hantera.När det gäller stickprovskontroll har det sagts attTullen bara tar si och så många procent och att det ärså litet så att den biten kanske inte är så viktig. Manskall söka andra vägar.Men det är med Tullens kontroll här som med kontroll av fart på landsväg. Det tycker jag ären bra jämförelse. Bara det att man vet att det kan blien kontroll ger stor verkan. Såvitt vi vet nu kommerinte kontrollen fram igenom att bli lika bra och effek-tiv som . Den saken är helt klar.Man pratar ofta om det fantastiska som skall in-träffa vid ett samarbete inom EU. Då måste jag upp-lysa om att det redan finns ett samarbete inom EU.Sverige har sambandsmän från och frånPolisen som jobbar med dessa frågor i många av län-derna. Det finns ett samarbetemellan de olika tullmyndigheterna. Det är inget nytt.Visserligen kommer man förhoppningsvis att utvecklasamarbetet så att det blir ännu bättre, men det finnsfaktiskt i dag.Faktum är att gränskontrollen kommer att försäm-ras. Det går inte att göra kontroller på samma sätt somtidigare. Jag har läst boken om den nya tullagstift-ningen väldigt noga. Det är en försvagning. De flestatulltjänstemän uppfattar det också på det sättet. Det ärväldigt svårt.Anf. 16 Finansminister ():Fru talman! formulerar sig så, att det framföross ligger mer av ökat samarbete och ytterligare ut-vecklande av arbetsmetoder. Det är riktigt. Det ärprecis detta det handlar om. Vi måste nu kompletterade instrument som Tullen har haft med nå-gonting mer verkningsfullt.Tullen har gjort ett fåtal beslag, och med de åtgär-der vi nu ser framför oss har vi ingen anledning att troatt kvaliteten på verksamheten på den punkten i fort-sättningen kommer att vara en annan.Men det räcker inte. Vi måste höja ambitionsni-vån. Vi måste se till så att vi gör fler beslag, och där-för kan det bli fråga om samarbete polisiärt och mel-lan tullmyndigheter samt underrättelseverksamhet.Det räcker kanske inte med några sambandspersoner,utan vi måste faktiskt utöka och satsa. Det är ju ge-nom det internationella samarbetet som man kanminska mängden narkotika som kom-mer att nå varje lands inre gräns.Jag vet att det inom tullmyndigheten förekommeren diskussion om hur man skall hantera olika saker,men jag förutsätter att myndigheten för den dialogendirekt med sitt departement och att man i den dialogenklarar ut de tekniska frågor som skall ut. På denpunkten har jag fullt förtroende för Tullens ledning.Anf. 17 ():Fru talman! Då hoppas jag att finansministern sertill att det i samband med personalförändringar inomTullverket är den personal som jobbar med klarering-ar och hantering av export- och importhandlingar somminskas och att nedskärningar inte kommer att drabbabevakningspersonalen. Med det här glesare systemetkommer nämligen bevakningspersonalen att behövas.Anf. 18 Finansminister ():Fru talman! Därmed tror jag att vi är inne på en avde frågor som har legat som en underström i den härdebatten, nämligen hur vi skall genomföra den krafti-ga rationalisering inom som måste sketill följd av att klareringen upphör. Detta har natur-ligtvis skapat oro på många tullstationer, eftersom denvolymmässigt huvudsakliga arbetsuppgiften kommeratt försvinna. I det avseende som är aktuellt finnsarbetsuppgiften kvar.Hur skall då Tullen organiseras för att vara slag-kraftig i fortsättningen? Ja, det är faktiskt myndighe-tens sak att avgöra. Men jag inser att det är en svårarbetsuppgift man har framför sig. Icke desto mindrehar andra genomgått den typen av förändringar tidiga-re och klarat av det, så jag förutsätter att också gör det. Men det är naturligtvis en svår uppgift.Det inser jag.Överläggningen var härmed avslutad.2 § Svar på interpellation 1994/95:6 om denekonomiska politiken och miljöpolitikenAnf. 19 Finansminister ():Fru talman! har ställt fyra frågor tillmig angående den ekonomiska politiken och miljö-politiken.Den första frågan gäller vilka problem jag ser medBNP-måttet respektive prissättningen i marknadseko-nomin ur miljö- och naturresurssynpunkt.Låt mig först slå fast att BNP-beräkningarna harett stort värde som underlag för den ekonomiska poli-tikens utformning. De kan bl.a. användas för att be-räkna hur väl vi utnyttjar våra resurser i form av ar-betskraft och kapital. De ger också ett mått på densamlade skattebasens storlek.En ökning i BNP är emellertid inte detsamma somökad välfärd. Det är viktigt att understryka. Det finnsflera skäl till detta, och det skulle föra för långt att härgå igenom dem alla. Det räcker med att konstatera attmiljön är en av flera viktiga aspekter på välfärdensom inte i tillräcklig utsträckning avspeglas i BNP.Detta beror i sin tur på att miljön och naturresursernaofta saknar ägare och således inte kan köpas och säl-jas på någon marknad och registreras i nu nämndasiffror.Jag vill passa på att framhålla att den förra social-demokratiska regeringen tillsatte en utredning (SOU1991:37) med uppgift att analysera förutsättningarnaför att komplettera nationalräkenskaperna med natur-och miljöräkenskaper.På förslag av utfor-mades tre uppdrag som skall leda fram till en bättrebelysning av kopplingarna mellan ekonomi och miljö.Naturvårdsverket fick i uppdrag att ta fram ett systemav s.k. miljöindex, som skall ge en samlad bild avtillståndet i några svenska ekosystem. Detta arbete ärnu färdigt. arbetar med att tafram fysiska miljöräkenskaper, som skall beskrivaflödet av olika miljöförstörande substanser i ekono-min. Slutligen har fått i uppdragatt utarbeta monetära miljöräkenskaper, som skallvisa miljöförstöringens kostnader. Konjunkturinstitu-tet och kommer före årets slutatt lämna en gemensam delrapport där resultaten avderas arbete redovisas.I en internationell jämförelse ligger för-hållandevis väl framme på dessa områden. Det måstedock framhållas att det i många avseenden handlar omgrundläggande vetenskaplig kunskapsuppbyggnad.Vägen till ett färdigt system för löpande redovisningav även ett begränsat urval av miljökostnader tordedärför vara ganska långDet bör i sammanhanget understrykas att miljörä-kenskaperna inte kommer att ersätta de traditionellanationalräkenskaperna. Avsikten är i första hand attkomplettera nationalräkenskaperna med s.k. satel-liträkenskaper, som innehåller en redovisning av mil-jöförstöringens kostnader.Dan övriga tre frågor handlar om vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att öka använd-ningen av ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken.Jag vill börja med att bekräfta att regeringen avseratt fullfölja tillsättandet av den utredning om bl.a.skatteväxling som tidigare drivit på ochsom han nu också nämner i en av sina frågor. Utred-ningen skall analysera förutsättningarna för och bely-sa problemen med en ytterligare miljöanpassning avskattesystemet. Den ursprungliga tidplanen för utred-ningen kommer dock med största sannolikhet att för-skjutas, eftersom det redan gått drygt åtta månadersedan den förra regeringen fattade beslut om utred-ningens direktiv.Utan att föregripa slutsatserna från utredningenvill jag peka på några olika typer av åtgärder somskulle kunna bidra till att införliva miljökostnaderna iprissystemet.En möjlig åtgärd är att införa nya eller höja existe-rande miljörelaterade skatter. De inkomster som dessaskatter ger upphov till kan användas till att minskabudgetunderskottet eller till att genomföra en skatte-växling, där inkomsterna från miljörelaterade skatteranvänds för att sänka andra skatter, t.ex. på arbete, föratt på så sätt eventuellt förbättra förutsättningarna förtillväxt och sysselsättning.En annan åtgärd som prövats är att skapa avgifts-system som innebär att de inbetalda medlen återförstill de betalningsskyldiga. Avgiften på utsläpp avkväveoxid från förbränningsanläggningar är ett exem-pel på ett framgångsrikt sådant system. Avgiftsin-komsterna återbetalas till de avgiftspliktiga i förhål-lande till mängden nyttiggjord energi.Till de mindre beprövade ekonomiska styrmedlenhör system med s.k. överlåtbara utsläppsrätter, vilkainte behöver inbegripa något skatte- eller avgiftsuttagöver huvud taget. Möjligheten att använda utsläppsrät-ter har utretts av . Utredningen pe-kade på behovet av ytterligare belysning av ett antalfrågor. Det är min uppfattning att utvecklingsarbetetbör fortsätta. Detta bör också innefatta system somöppnar möjligheter för handel med utsläppsrättermellan länder, inom ramen för internationella miljö-konventioner.Samtliga dessa möjligheter är värda att övervägas.Med hänsyn till det statsfinansiella läget skulle jagdock i första hand vilja förorda system som innebäratt de ekonomiska styrmedlen också genererar in-komster till statskassan.Frågan om skatteväxling kommer att behandlas avden utredning jag nämnde. Det förtjänar dock attframhållas redan nu att en skatteväxling är förknippadmed vissa målkonflikter.För att undvika att skatteinkomsterna minskar tillföljd av en skatteväxling är det nödvändigt att hitta enmiljörelaterad skattebas som är relativt stabil. Enstabil skattebas är emellertid liktydig med en svagmiljöstyrande effekt.Slutsatsen är att det är svårt att uppnå en förbättradmiljö och långsiktigt säkerställa den finansi-ering som krävs för att kunna sänka skatten exempel-vis på arbete.En kraftig ökning av den miljörelaterade beskatt-ningen kan även inverka negativt på konkurrenskraf-ten i delar av det svenska näringslivet. Förutsättning-arna för att införa nya miljöskatter förbättras dock omäven andra länder ökar sina miljöskatter. Det är därförglädjande att EU i sin vitbok om tillväxt, konkurrens-kraft och sysselsättning framhåller skatteväxling somen möjlighet för att förbättra miljön och minska ar-betslösheten i Europa.Arbetet med att konkretisera dessa tankegångarpågår inom EU. I samband med attEU:s finansministrar träffades framfördejag starka stöd för detta arbete.Som medlem i EU kommer i ökad ut-sträckning att kunna verka för att miljöskatter i störreutsträckning utnyttjas av EU-länderna, vilket skullegagna även den svenska miljön.Anf. 20 ():Fru talman! Jag vill börja med att tacka finansmi-nistern för det omfattande svaret på min interpella-tion. Det var ambitiöst.Bakgrunden till frågan är att vi kristdemokraterunder har arbetat med skatteväxlingsidén ochhårt pläderat för att få till stånd en parlamentariskutredning om hur man skulle kunna genomföra enskatteväxling för miljön och jobben. Vi har i en sär-skild rapport pekat på möjligheten att skatteväxla . Den bedömingen görs utifråninternationella studier. Det skulle innebära höjningarav skatter på miljöfarliga utsläpp, energi och ändliganaturresurser, som man skulle kunna minskaarbetsgivaravgiften med 4-5 procentenheter.Kds lyckades få med sig den tidigare fyrklöverre-geringen på att tillsätta en utredning om skatteväxling.Jag får väl närmast ställa frågan till de då ansvarigastatsråden varför man inte utsåg en utredning och ficki gång arbetet. Men det är bra att finansministern nulovar att fullfölja arbetet och tillsätta en utredning. Enliten detalj ändå i sammanhanget: Jag blir litet orolignär det gäller tiden. Det ges besked att det här kom-mer att fördröjas. Vad blir tidsutdräkten? Ambitionenvar att arbetet skulle vara klart /96.Det är inte bra om det drar ut . Vi måste fåfram ett underlag så att vi kan ta ett första steg när detgäller skatteväxling.För vår del menar vi att den här typen av ekolo-gisk skattereform kräver en bred politisk enighet föratt det skall bli stabila spelregler för företag och andraberörda. Det krävs, precis som finansministern sade,också ett internationellt samarbete. Det är bra attGöran redan har tagit upp detta iEU-sammanhang. Då skall han veta att han i EU kanfinna stöd hos den kristdemokratiska parlamentariker-gruppen för den här synen på skatteväxling. Den finnsväl utvecklad i de gemensamma program som vi har idet som heter EPP, den kristdemokratiska gruppen iEuropaparlamentet, för hur vi skall använda ekono-miska styrmedel till miljöpolitikens gagn. Där kom-mer också skatteväxling in.Det finns givetvis invändningar mot en sådan härreform. Finansministern tar upp en viktig sådan, ochdet är att få en miljörelaterad skattebas som är stabiloch få en miljöstyrande effekt. Vi har påpe-kat detta problem i vår egen rapport och konstateraratt det sannolikt finns ett antal miljöskattebaser, t.ex.koldioxidutsläpp, som tyvärr är och därför också har en livslängd pååtskilliga år. Men det kan finnas ett värde i att vilångsiktigt strävar efter ett lägre skattetryck. Att ut-nyttja en långsiktigt krympande skattebas kan vara ettsätt att minska skattetrycket.I vår rapport om skatteväxling har vi också angettlämpliga skattebaser när en skatteväxling genomförs.Några av dem är, utöver koldioxid, svaveldioxid,kväveoxider, avfall, främst radioaktivt avfall ochosorterat avfall från industrier och hushåll, metallersom kvicksilver, bly, kadmium och krom. Vi nämneren rad andra exempel. Beträffande flera av dessa tasredan i dag ut skatter eller avgifter. Men vi tror att detfinns utrymme för ytterligare skatteuttag, om det skersamtidigt som skatten på arbete sänks i motsvarandegrad. Det är själva finessen med skatteväxling.Då kommer jag in på det som oroar mig i svaret.Det finns hänvisningar till det statsfinansiella lägetoch ett förordande av att i första hand se till att fåökade inkomster till statskassan. Men det är en felsyni debatten om skatteväxling. Det kan finnas exempelpå miljöavgifter - sådana finns - som kanstärka statskassan. Men det är inte vad skatteväx-lingsdiskussionen handlar om. Det får inte bli så attdiskussionen går ut på att öka statsinkomsterna.Jag hoppas att finansministern inser att man intekan försämra konkurrenskraften för näringslivet ge-nom att genomföra en halv skatteväxling, där nä-ringslivet åläggs ökade avgifter utan att man får dettillbaka i form av minskade kostnader för arbetsgivar-avgifter. Där är det litet illavarslande. Svaret ger del-vis det intrycket att det viktiga nu är saneringen avlandets ekonomi - jag kan hålla med om det - men vifår inte förfuska skatteväxlingstanken genom att an-vända skatteväxlingen som ett instrument för att få inpengar till statskassan. Det skulle vara bra om fi-nansministern något utvecklade sin principiella håll-ning i frågan om skatteväxling och kanske slog fast attdet inte blir ett sätt att stärka statskassan.Anf. 21 ():Fru talman! Jag tycker att den här interpellationentar upp en del intressanta frågor som berör miljöpoli-tiken. Det är intressant att kunna föra denna debattmed finansministern, som ju har en bakgrund i dessafrågor som ordförande i jordbruksutskottet för inte sålänge sedan.Vi kan konstatera att vi hade inten-siva debatter om ekonomiska styrmedel i miljöpoliti-ken. Då var det ganska starka frontställningar i dessafrågor, där i varje fall dåtidens socialdemokrati varmycket skeptisk till den här typen av metoder.