prot · GI097 · 1994-10-11 00:00:00 — Böndernas avgifter föranvändning av kemikalier i jordbruket har avskaffats.Listan kan göras lång.Detta håller inte, . Fakta talaremot det säger. Miljön har fått stryk.Garantin mot salmonella och för övrigt även motdjursjukdomar håller inte enligt de viktigasteremissinstanserna.Anf. 20 () replik:Fru talman! Förhandlingarna om djursjukdomar,salmonella m.fl. problem genomförs i nära samarbetemed de centrala myndigheterna - Statensveterinärmedicinska anstalt, ochJordbruksverket. Vi kom fram till att det här var bra.En av de allra viktigaste slutsatserna avförhandlingarna på "mitt" område var att vi kunde gåut och säga det här. Det är viktigt att alla i Sverigekan känna sig säkra på att maten är bra, även vid ettEU-medlemskap.Per säger att det kan bli vissa bekymmermed egenkontrollen i det avsändande landet, eftersomdet kan föreligga partsintressen. Det är klart att detkan uppstå ett slags motsättning när man ser att detskulle vara bra att få exportera. Vi har gjort denbedömningen att ingen myndighet i ett EU-land skullevåga sätta en frisk-stämpel på ett parti som inte ärfriskt. Om någon ändå skulle göra det, skulle denneinte göra det mer än en gång.I dag är kontrollen mycket sämre. Det finnsnämligen en risk för att partier slinker in i landet utanatt ha blivit drabbade av stickprovskontrollen. Därförblir det här säkrare vid ett EU-medlemskap, även omdet kan finnas visst fog för farhågan att det kan uppståen intressemotsättning.Vi har inte struntat i vissa synpunkter, PerGahrton. Vi har noga följt frågan och strävat efter enså bred lösning som möjligt. Detta är en viktig fråga.Jag förstår att nej-sidan inte vill släppa den här frågan.Jag är övertygad om att vi klarar att garantera attmaten inte kommer att bli sämre vid ett EU-medlemskap.Per frågar varför de flestamiljöorganisationer är emot ett EU-medlemskap. Hanbesvarar frågan delvis själv genom att säga att manhar gjort bedömningen att miljön har fått stryk underde , under den senaste regeringen.Detta gör det litet lättare för mig att svara. Vi delarinte den uppfattningen. Per nämnde självkoldioxidskatten och avgifterna på jordbruket.Koldioxidskatten ändrades inte på grund av att vityckte att det var bra. Vi var av ekonomiska skältvungna att ändra skatten för att produktionen iSverige inte skulle flytta någon annanstans där skattenär lägre. Personligen hoppas jag att vi kan höja skattenigen, eftersom den behöver vara högre än vad den ärför närvarande.Det har gjorts en undersökning av avgifterna påjordbruket. Dessa avgifter visade sig ha mycket litenbetydelse för användningen. Dessutom var det enregleringsavgift kopplad till den gamlaregleringsekonomin.Anf. 21 PER () replik:Fru talman! Att koldioxidskatten inte ändrades föratt den var bra, är en skön själs bekännelse. Denändrades som ett led i EU-anpassningen. Så har detgått med en mängd saker. Detta har ert parti, som villförsöka vara ett miljöparti, tvingats att göra i denborgerliga regeringen.Karl vidhåller att ni har klaratgarantin när det gäller salmonella. Frågan om riskenför salmonella är viktig. Men om det bara hade gälltden frågan kanske det inte skulle ha räckt för att jagskulle rösta nej till EU. Det vill jag gärna betona.Frågan är dock i sig mycket viktig. Den är ettexempel på hur man hanterar olika saker. vidhåller här att det är bra. Det finns dock flerremissinstanser än de jag har nämnt som har tagit uppden här frågan. T.ex. på vill attkravet på salmonellafrihet skall gälla samtligasalmonellatyper och inte bara de speciella typer somman inom EU anser vara betydelsefulla. Det påpekasatt det finns 2 000 salmonellatyper. Det är bara enhandfull av dem som påståddasegrar handlar om. De andra typerna av salmonellahar över huvud taget inte berörts. Detta framkommer iremissvar efter remissvar. Jag tror att det är ganskauppenbart för kammarens ledamöter att regeringenfaktiskt inte har tagit dessa instanser på allvar.Karl nämnde Statensveterinärmedicinska anstalt. Det är just den som sägeratt introduktion i landet av nya smittämnen ökar omSverige antar . I detta fall avsågsdjursjukdomar.Jag tycker att det är ganska allvarligt om manbörjar hantera de ämbetsverk, experter ochfolkrörelser som är insatta i olika delar av det svenskasamhällets myriader av detaljer på det sätt som ni hargjort i detta mycket konkreta fall med salmonellan. Ärinte detta ett testfall på hur det kommer att bli iframtiden? har i sittremissyttrande - jag hoppas att alla kammarensledamöter har dessa viktiga remissyttranden aktuellaför sig - sagt att ett EU-medlemskap leder till enoerhörd förändring av remissverksamheten. Det ställskrav på mycket snabba beslut. Man hinner inte medden omfattande remissbehandling som man har ägnatsig åt i . Den har nästan varit ett särmärke ochett hederstecken för den svenska demokratin. Detskall gå mycket snabbare.Vi har sett hur det har kommit att bli i Danmarkdär de folkvalda ofta kommer in när realbeslutenredan är fattade. I det avseendet är mycket lärorika. De avslöjar att vi går mot enradikal förändring av den svenska demokratin.Remissinstanser, statliga myndigheter och folkrörelserkommer att få oerhört mycket mindre inflytande.Anf. 22 () replik:Fru talman! Jag tror att det nu pågår en utvecklingi samhället - i och i andra länder - där det gårsnabbare. Allt tenderar att gå snabbare. Det hängerinte särskilt mycket ihop med frågan huruvida vi skallgå med i EU eller ej. Processen, framför allt till följdav den tekniska utvecklingen, går snabbare. Manmåste skärpa sig. Utredningar tar inte alls sålång tid som de gjorde för tio eller sedan.Remissomgångar får inte heller ta så . Mendetta är någonting som vi bestämmer själva. Vibehöver inte underkasta oss några EU-regler.Per citerade den formulering som Statensveterinärmedicinska anstalt har använt: Vi riskerar attfå in fler smittämnen om antar . Men det är detta vi inte gör. Vi hade 28olika husdjurssjukdomar som inte finns i meni EU-länderna uppe till diskussion. Det finnstilläggsgarantier, övergångsperioder och vetenskapligpåverkan. Vi har mycket stora möjligheter att få ettsystem som är bra i slutändan. är dettillfredsställande.När det gäller salmonella är det redantillfredsställande. Vi kan aldrig få ett helt tätt system.Det finns faktisk svenskar som reser utomlands. Baradet är en mycket stor risk. De kan komma hem medsalmonella. Om vi får fram ett system som vi harförhandlat fram i avtalet som är bättre än det vi har kan vi vara ganska nöjda, även om det inte är heltvattentätt eller salmonellatätt.Att koldioxidskatten sänktes har inte med någonEU-anpassning att göra. Det är möjligen enanpassning till den alltmer internationaliseradeekonomin. Vi kan inte ha ett regelverk som väsentligtskiljer sig från omvärldens - i synnerhet inte när detär besvärliga tider och lågkonjunktur. Det får vi levamed, vare sig vi går med i EU eller inte. Det är ingetargument i den här debatten.Anf. 23 ():Herr talman! På bord ligger nu ettförslag om svenskt medlemskap i den europeiskaunionen. kan var och en, varje svensk, införfolkomröstningen ta del av vad ett medlemskap kostaroch vad det ger oss. Till skillnad från vad Per Gahrtonuppenbarligen tror är förslaget utsänt till 1 500folkbibliotek runt om i landet. Det går alltså alldelesutmärkt för var och en att ta del av förslaget.Ja-alternativet står nu klart, kapitel för kapitel,punkt för punkt. menar jag att det är dags, ja, högtid, att svenska folket får veta vad nej-alternativetinnebär, därför att om det, herr talman, har vi inte fåtthöra mycket, vare sig tidigare eller här i dag.Det som deltar i, och det som vi på ja-sidan vill att skall fortsätta att delta i, är ettnära och alltmer fördjupat samarbete mellan dedemokratiska länderna i . Det samarbetet äringet nytt. är med på Europatåget och detsedan länge.Redan i slutet av 40-talet bildades ,och blev snart en av dess aktiva medlemmar.Vi var med på tåget. Ett tiotal år senare bildades deneuropeiska ekonomiska gemenskapen, det som senareblev EG/EU. När det hände var en avinitiativtagarna till bildandet av det europeiskafrihandelsområdet, EFTA, tänkt som en brobyggaretill EG/EU. När sedan , ochDanmark tog steget från EFTA till EG slöt Sverigeoch övriga EFTA-stater ett mycket omfattandefrihandelsavtal med den europeiska gemenskapenEG/EU. Vi var med på tåget.Efter hand utvidgades vårt och EFTA:s samarbetemed EU till att omfatta nya områden. Det skedde inteminst som resultat av den s.k.Luxemburgöverenskommelsen. Tåget rullade vidare,och vi var med.När sedan EU bestämde sig för att inrätta engemensam gränslös inre marknad ville vi vara med iden också, och det fick vi. Vi fick ett avtal, ett , där svenskar får delta i den europeiska inremarknaden på, i flertalet avseenden, lika villkor sommedborgarna och företagen i det demokratiska Europai övrigt.Vad inte ger oss är ett likvärdigtinflytande och lika medbestämmande, som demänniskor och de stater har som ingår i EU. I dendebatt om som föregick beslutet här ikammaren sades det med stor tydlighet ifrån avsamtliga som förespråkade detta att vi skulle anslutaoss till EES.Motstånd mot i kom då frånkommunisterna i och från Miljöpartiet.Men gick, i hela intresse,igenom med stor majoritet i och varpå nytt med på tåget. var med på tåget där deeuropeiska demokratierna färdas tillsammans motgemensamma mål för frihet, fred, förstärkt folkstyre,arbete och välfärd.Det förslag som vi remissbehandlar,förslaget om svenskt medlemskap i , ligger i linjemed ett fullföljande av grunddragen i svenskEuropapolitik, alltifrån tiden efter andra världskrigetintill våra dagar. Ett ja i folkomröstningen den 13november är inget steg ut i det okända - tvärtom! Detinnebär att vi stannar kvar på Europatåget. Ett jainnebär inte minst att vi ser till att vi får mer att sägatill om på den fortsatta färden. Det innebär mer förSverige att säga till om när det gäller omfattningenoch inriktningen av samarbetet och öppenheten motÖsteuropa, om de baltiska staternas inlemmande isamarbetet, om ökade insatser för att förbättraEuropas miljö, om ökade insatser för fleraarbetstillfällen i , om ökade insatser för Europanär det gäller tredje världen och om ökade insatser förfred i det och i andra orosområden iEuropa.Ett ja innebär att vi är med ochfortsätter att vara med. ligger förslaget om hur detskall gå till på bord. Men säger vi nej den13 november innebär det att skall stiga avtåget, stå kvar på stationen, få stå där och se på närtåget rullar vidare bl.a. mot målet att ge allt flermänniskor arbete i och att inom några årockså ge länderna i , i första hand ,, och medlemskap.Men vart skall gå om vi är för oss själva? Vartskall vi gå om vi stiger av tåget? Ni som säger nejmåste redovisa det! Det är er skyldighet, jag vill gärnasäga er förbaskade skyldighet, mot det svenska folket!Det var detta som jag trodde att ni var angelägna omatt få göra i denna debatt. Men av den saken blev detingenting. Ovissheten om nej-alternativet - vart detför oss, vad det kommer att kosta oss i iminskat inflytande, i mindre internationellt samarbete,i sämre miljö, i färre arbeten och högre räntor - ärmassiv.Ett nej i folkomröstningen betyder storaförändringar, stora kostnader och en dimhöljd framtidför , vid sidan av den väg som de europeiskademokratierna väljer att gå. Ett ja är mycket tryggare.Vi vet vad det innebär. Ett ja är viktigt för jobben ochmiljön i . Ett ja slår upp portarna för ,portarna till det nya !Anf. 24 () replik:Herr talman! Det var ett mycket vackert tal. Men,, det vore väl bra om vi kunde föra den härdiskussionen och debatten utifrån fakta.Alternativet till ett medlemskap är naturligtvisicke-medlemskap. Vad som händer då är att vifortsätter att samarbeta med EU och andra länder,makter och pakter. Vi fortsätter att samarbeta utifrånEES-avtalet, som jag är övertygad om att vi kanförbättra med gemensamma krafter härifrån. Vifortsätter också att ha frihandelsavtal med de baltiskastaterna, och vi fortsätter att teckna egna avtal medandra länder och handelspartner.Vi fortsätter att samarbeta med EU och andraländer när det gäller kultur, utbildning, forskning,handikappolitik, standardiseringspolitik och en väldigmängd annat. Vi fortsätter som en självständig stat iden internationella politiken, vi har en egen röst i FN,vi kommer att uppträda med en egen, progressiv, röstvid internationella miljökonferenser osv.Detta är fakta. Detta är alternativet, som tyvärr inte har redovisats från ja-sidan -säger att det är så klart vad ett ja innebär -är kostnaderna. nämnde detta litet iförbigående.Det skulle vara mycket intressant att höra vadFolkpartiet nu har tänkt sig för förslag, lösningbeträffande medlemsavgiften, de minskadeskatteintäkterna som blir en följd av attgränskontrollerna släpps och att punktskatterna måsteharmoniseras - det som man i Finansdepartementethar räknat med kommer att innebära ett skattebortfallpå runt - och en medlemsavgiftsom inom kommer att belöpa sigtill runt . Det blir alltså runt 40-50miljarder kronor i utgifter, !Jag vet att i valrörelsen talade om höjdmatmoms eller vad det nu var - det har varit mångaolika bud här. Jag tror att de svenska väljarna skullevara mycket betjänta av att få ett klart besked omvarifrån pengarna skall tas. Inte en enda av dekonsekvensutredningar som har gjorts på en mängdområden har kunnat belägga med fakta att enkonsekvens av ett medlemskap skulle vara en ökadekonomisk tillväxt. Tvärtom vet man att det endafaktiska är utgifterna. Hur det blir med det andra vetman inte alls, eftersom det beror på en mängd andrasaker. Det vore väldigt bra att få en redogörelse frånja-sidan om var pengarna skall tas!Anf. 25 () replik:Herr talman! Avgiften bör, tycker jag, betalasgenom att man höjer mervärdesskatten på livsmedel.Samtidigt som vi bli medlemmar i den europeiskaunionen kommer livsmedelspriserna att kunna sänkas.Därför blir det inte dyrare för konsumenterna. Dettycker jag skulle vara ett bra alternativ, men vi får sevad den nya regeringen lägger fram för förslag i detavseendet.Det avgörande när det gäller kostnaderna äratt vi av inte får veta vad det kostaratt säga nej. Kostnaderna kommer säkerligen att blimycket höga, i form av ökad arbetslöshet och högreräntor. Det är kostnader för både staten och deenskilda av gigantiska mått. Det vore bra om GudrunSchyman ville redovisa för oss hur stora hon tror attdessa kostnader kommer att bli. De är min själ inteobetydliga.Gudrun sade att vi skulle ha vårautgångspunkter i fakta. Svenska folket får ett oerhörtfalskt intryck när hon säger att ett nej inte betydernågon förändring. Det är inga fakta i det uttalandet.Ett nej medför enorma förändringar.Folkomröstningen innebär förändringar vare sig detblir ett ja eller ett nej. Skillnaden i förändringstaktenoch framför allt i förändringsinriktningen bliravgörande beroende på om det blir ett ja eller nej. Ettja är i allt väsentligt positivt. Ett nej skapar däremotett stort antal nya och allvarliga problem för Sverige.Gudrun stöder sig på . Det ärroligt att hon nu kan hitta något positivt i det avtalsom hon så intensivt bekämpade för bara några årsedan. I detta avtal ser hon räddningen för Sverige.Det som vi talade om som ett bra steg på vägen harför nu blivit en slutstation. Jag troratt kommer att tyckaatt det är väldigt bra att kom med också i deneuropeiska unionen - om svenska folket bestämmerså. Hon skulle inte vara ensam om att tycka det.Många av de partier i andra länder som har varittveksamma till EU - däribland inte minst en delmiljövänner - slåss nu inom EU för ett fortsattmedlemskap och för en fortsatt fördjupning avsamarbetet. Som de ser det är det nämligen den bästagrunden för att också trygga en bättre miljö i Europa.Gudrun är välkommen i lägret den dagdå svenska folket har sagt nej till henne och ja tillEuropa.Anf. 26 () replik:Herr talman! Det är alldeles uppenbart att vi harhelt olika scenarier framför oss. Jag får väl välkomnaHadar i den situation som uppstår när enmajoritet av det svenska folket faktiskt har sagt nej tillett medlemskap i den europeiska unionen. Framförallt kommer jag att välkomna i detförändringsarbete som vi har framför oss för att fåEES-avtalet att bli bättre än vad det är . Numeraär vi ju överens om den kritik som varganska ensamt om när detta avtal drevs igenom i densvenska riksdagen.Jag utgår från fakta, , när jag säger attalternativet till ett medlemskap är ett fortsattsamarbete. En av grunderna är detta somen majoritet, inklusive , var med om attdriva igenom i den svenska . Jag rättar migefter demokratiskt fattade beslut. Jag tycker att det ärklokt att uppträda på det sättet.Det är intressant att höra att en höjd moms skallbetala medlemskapet. Har man inom Folkpartieträknat på detta? Vad kommer den höjda momsen attinnebära för gemene man och kvinna? Vi vet attframför allt låginkomsttagare använder merparten avsina inkomster just till mat. Därför kommer enradikalt höjd moms att fördelningspolitiskt bli väldigtansträngande, . Jag hoppas att ni har räknatpå detta, och jag hoppas att jag nu får höra enungefärlig procentsats. Hur mycket kommer momsenatt höjas för att vi skall kunna betala dettamedlemskap?Anf. 27 () replik:Herr talman! Vi skall återkomma i den frågan medexakta siffror . Låt mig bara erinra omatt man i räknar med att mervärdesskatten,bl.a., blir högre än vad den är om det blir ett nej.Därför innebär det säkert också skattemässigt enförbättring för svenska folket om man skulle säga ja.Jag skall återgå till detta med fakta. GudrunSchyman vill framhålla att hon står för det. Samtidigtsäger hon t.ex. - jag skall bara ta fasta på det, herrtalman - att vi om det blir ett nej skall hjälpas åt medatt omförhandla . På något sätt får hon detatt framstå som om det finns någon förutsättning fördetta, som om det vore en reell möjlighet.Detta skulle innebära att de länder som vi just dåhade sagt till att vi inte vill ha något särskilt fördjupatsamarbete med omgående skulle vara beredda att sättasig i en förhandling med oss för att förbättra det avtalsom flera av dem redan tycker ger alldeles förmånga fördelar. De skulle förhandla med oss i syfteatt ge oss ett ökat inflytande i den union som visparkar på smalbenen. menar attdetta är realistiskt. Det är fakta för henne. Att slängaur sig detta här i är att slå blå dunster iögonen på folket, . Hon försökervilseleda svenska folket när det gäller vad som ärmöjligt och realistiskt att åstadkomma.Ett nej till EU innebär inte attdet blir ett förbättrat . Sannolikt innebär detatt kommer att urholkas,kanske till den grad att det kan fungera pådet sätt som det var tänkt när vi skrev under det.Förutsättningen för att avtalet skall kunna fungera äratt alla de ändringsförslag som EU tar fram - och somgäller också för de länder som tillhör EES - måstegodkännas av , bl.a.Vi måste hålla det för sannolikt att viljan attförhandla med oss om förändringar som påverkar allade 360-370 miljoner människor som ingår i EU blirmindre stark inom den europeiska unionen än vad denhittills har varit - när har varit på väg mot ettmedlemskap. Jag tror att man i flertalet fall kommeratt förelägga dessa ändringar för oss och säga: Om nivill vara med finns det en liten rad där det står omkungariket . Där kan ni skriva under.Detta är den förändring som inträffar vidförhandlingar av . Vi blir ännu mer utsattaoch får ännu mindre att säga till om. Man kommer attta ännu mindre hänsyn till våra idéer, uppslag ochintressen i det europeiska samarbetet.Det finns inte någon som helst trovärdighet i att viskulle få ett förbättrat avtal, ett avtal som ger oss merinflytande och mer att säga till om. Ändå är det dettasom den faktatörstande för framsom alternativet till det svenska folket. Jag berfaktiskt om ursäkt å vägnar.Anf. 28 PER () replik:Herr talman! , ni genomdrev förstEES-avtalet, och försöker ni använda det som etttillhygge mot oss som redan då såg dess brister. Det ärett ganska magstarkt sätt att debattera på.Avtalet har stora brister när det gäller miljön ochdemokratin. Det har klara fördelar för den svenskaexportindustrin. Det är självklart att detta är ett avtalsom, precis som normala avtal, efter hand kommer attkunna förändras. Då har vi en möjlighet att förhandlaom det. Men spelar i en helt annandivision än vad EU-medlemskapet gör. EES-avtaletmotsvarar och kommer på sin höjd att motsvara av ett EU-medlemskap. Det handlar alltså om enhelt annan sak.Alternativet är ett självständigt i allaformer av internationellt samarbete som den svenskagrundlagen tillåter. Det är ett koncist sätt att uttryckadet på.Vad händer om det blir ett nej? Det harförekommit en del skräckpropaganda. Jag tycker attdet har varit ganska milda tongångar ,men nuddade vid vad som skulle händaom det blir ett nej.Dagens Industri skrev att EU-valetinte skrämmer marknaden och att ett nej till EU ifolkomröstningen inte resulterar i något räntekaos.I dag kunde vi läsa i om - ett litetland mitt inne i EU - som tycks klara sig ganska brautan vare sig ett EU-medlemskap eller ett EES-avtal.Schweiz har mycket speciella förutsättningar. Jag villhärmed ha sagt att jag inte vill kopiera , mendet är ett exempel på att katastrofen är ganska långtborta.Det viktiga är att vi har valfrihet. Det finns intenågot ekonomiskt tvång att gå med i EU, utan det ärvalfrihet. Det är en viktig lärdom som man kan dradelvis av den här debatten, eftersom ja-sidan har varitförhållandevis mild när det gäl1er skräckskildringarav hur det skulle bli om det blir en nej-seger.Hadar sade att svenska folket naturligtvisskall få ta del av alla handlingar. 1 500 exemplar ärutsända till folkbiblioteken. Det är inte det som jaghar talat om. Jag talade om det som man gjorde iDanmark. Där lade man ut gratisexemplar avMaastrichtfördraget. Det gick åt en halv miljonexemplar. Sedan röstade danskarna nej. Är det rädslanför att folket skulle bli skeptiskt om de fickoriginalhandlingarna som ni inte kan acceptera attskicka ut , unionsfördraget, i entillräckligt stor upplaga? Då skulle var och en somville kunna få ett eget exemplar att ta med sig hem.Är det verkligen en orimlighet för en liberal somHadar ?Anf. 29 () replik:Herr talman! Det har nämnts för mig attkostnaden för att skicka ut exemplar till1 500 bibliotek är i storleksordningen 3 miljonerkronor. Om vi skulle skicka ut inte 1 500, utan 7 eller8 miljoner exemplar, kan Per summera vadden kostnaden skulle bli och fråga sig om detmöjligen är det effektivaste sättet att informerasvenska folket om avtalets innehåll.Jag tror att de flesta är tacksamma om de kan fåmöjlighet att ta del av en förkortad version av detavtal som nu har på sitt bord, men som viinte kommer att ta ställning till förrän efterfolkomröstningen den 13 november.Per har talat en del om miljö och EES. Visom var för EES när beslutet fattades här i riksdagengjorde absolut ingenting alls för att undanhålla våruppfattning att det i saknades möjligheterför att göra sin röst hörd på ett tydligt sätt. Viskulle framför allt inte få medinflytande ochmedbestämmande i samma utsträckning som ettmedlemskap skulle erbjuda oss.Vi konstaterade också att jordbruket låg utanföravtalet, vilket var en nackdel. En export på kanske 4miljarder svenska kronor är möjlig för det svenskajordbruket vid ett medlemskap. Att kostnaderna vidgränspassager och liknande med i storleksordningen5-10 miljarder alltjämt ligger kvar trots ärvi medvetna om. Men vi tyckte ändå att det var ettavtal som förde oss åt rätt håll.Ni var då inte med i denna kammare. Men vimöttes i flera debatter, så jag vet vilket energisktmotstånd Per och hans kamrater bjöd motEES-avtalet. Därför tycker jag faktiskt att det är litetlöjligt när Per står här och säger: Visst finnsdet vissa brister, men det är ändå det som vi skallbygga som ett alternativ till medlemskap i , vi somsätter oss emot det. Jag tycker att det är ganskaknepigt, Per , om jag skall vara ärlig. Det ärinte ett uttryck för ett långsiktigt tänkande och enrealism i de frågor som vi behandlar här i dag.Herr talman! Jag skall, om så anses angeläget,återkomma till frågan om miljön i min nästa replik.Anf. 30 PER () replik:Herr talman!