prot · GI0941 · 1994-12-13 00:00:00 — vilka statliga pengar det handlar om, och om viskall ha en svensk handelsflotta eller en utflaggning iden omfattning som det har varit tidigare. Vi haralltför länge haft ett ad hoc-agerande när det gällersjöfartsstöd och den svenska handelsflottansmöjligheter att agera.Miljöfrågorna är viktiga så till vida att om vi haren svenskflaggad handelsflotta, har vi naturligtvismycket större möjligheter att också agera påmiljöområdet än om det är bekvämlighetsflaggadefartyg.Anf. 126 ():Fru talman! säger kommunikationsministernvad utredningen borde handla om. Jag har förståelseför att man i efterhand vill tolka in det. Men det stårredan att miljö- och säkerhetsfrågorna skall värderas.Min fråga var om detta görs på ett tillräckligtuttömmande sätt eller inte. talarkommunikationsministern också om handelsflottan. Iall enkelhet tycker jag att t.ex. sjöfarten i Stockholmsskärgård, som berörs av sjöfartspolitiken, är mycketviktig.Gör man inte någonting åt utsläppen från fartygeni , inklusive färjorna, kommer deinom att vara den dominerande källan tillutsläpp av kväveoxider och polyarmatiska kolvätent.ex., detta i en skärgård som är mycket känslig - jagbehöver inte dra upp alla dessa frågor. Det är ocksåsjöfart för mig. Jag inser att problemen medhandelsflottans utflaggning eller inte är mycketviktiga. Men när det gäller sjöfartspolitiken ochmiljön borde det vara mer tyngd i direktiven.Anf. 127 Kommunikationsminister ():Fru talman! Jag delar alla i sak. Det är bara det att de finns med iden andra utredningen.Anf. 128 ():Fru talman! Jag har förstått vadkommunikationsministern säger. Men jag tycker ändåatt hon borde överväga att i en utredning som skallhantera sjöfartspolitiken, där miljöfrågorna nämns,också nämna dem på fullt allvar. Om jag vorekommunikationsministern skulle jag nog getilläggsdirektiv till utredningen. Det förtjänar miljön.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1994/95:225 om bilavgifterför finansiering av nya trafiklederAnf. 129 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag kommer att vidta rörande det system medbilavgifter som främst är till för att finansiera nyatrafikleder.Bakgrunden till fråga är att vägtullarskall finansiera dels utbyggnaden av nya trafikleder iStockholmsregionen, dels miljöförbättrande åtgärder iStockholms inner- och ytterstad.De vägtullar som planeras i Stockholmsregioneningår som en viktig del i Dennisöverenskommelsenoch har såväl en finansierande som en styrandefunktion. Vägtullarna i ären förutsättning för såväl byggandet av nya trafikledersom för utbyggnaden av kollektivtrafiken i regionen.Den utredning som har gjortrörande vägtullar i har analyseratolika vägtullsalternativ, differentiering av vägtullm.m. Utredarens slutsats är att vägtullar i ett förstasteg införs utanför . När Ringleden ärfärdigställd bör enligt utredningen ett införande avinnerstadszoner prövas. Utredningen är utsänd påremiss. Remisstiden går ut den 13 mars 1995.Vägtullarna i är enkompromiss mellan finansiering och miljöstyrning.Samtidigt som jag kan konstatera attDennisöverenskommelsen förutsätter dennakompromiss kan jag också konstatera att syftet medvägtullarna därmed blir oklart.Anf. 130 ():Fru talman! Jag ber att få tackakommunikationsministern för svaret på min fråga.Bakgrunden till frågan är det uttalande som InesUusmann har gjort i tidningen och Miljö, nr2/94. Hon säger: Ska man få folk att accepterabilavgifter, måste man vara tydlig med syftet. Jag serbilavgifter i storstadsområdena som ett sätt att styrabort bilismen från innerstadsområdena. Det håller intemed bilavgifter som främst är till för att finansieranya vägar.Nu är ju problemet med de biltullar som inte baradiskuteras i utan som ocksåskall genomföras enligt överenskommelsen att de justär till för att främst finansiera nya vägar.Problemet med kommunikationsministerns svar äratt det egentligen slutar där min fråga börjar, dvs. attdet sägs så bra i svaret att syftet med vägtullarna äroklart. Det är naturligtvis inte bra att det är så.Men däremot sägs ingenting om vadkommunikationsministern vill göra åt detta, annat änatt skall fullföljas, som vardet svar som kommunikationsministern gav tidigare idag.Min första fråga är om det verkligen är sant attkommunikationsministern inte tänker göra någontingåt detta.En annan fråga som jag vill ta upp är att förslagetinnebär att bilisterna skall betala 2-3 miljarder kronorper år under för att betala Öster- ochVästerlederna. Förutsättningen för att de skall gå ihopär att trafikvolymen ökar kraftigt. visar ocksåsiffrorna i utredningen att Öster- och Västerledernaleder till ökad biltrafik i det som man på finutredningssvenska kallar för Saltsjö-Mälarsnittet, dvs.innerstan. Därför uppnår man inte syftet på denpunkten heller.Min tredje fråga gäller vadkommunikationsministern menar med att tullarna ären förutsättning för utbyggnaden av kollektivtrafiken iregionen.Anf. 131 Kommunikationsminister ():Fru talman! Som vi tidigare kunde konstatera är juhela en kompromiss. Därmed blirden här diskussionen också ganska hypotetisk.Visserligen går det att införa ett tullsystem utan attlederna och hela Ringleden byggs, men det gernaturligtvis problem. Det blir alltså ett slagshypotetisk diskussion, därför att det knappast ärpolitiskt möjligt att få med samtliga partier på ensådan förändring, om det skulle ske en sådan,eftersom man i ett av de partier som ingår ikompromissen inte kan tänka sig att acceptera någrabilavgifter om inte Österleden byggs t.ex.Det är ju det som är kompromissen. Precis somkompromissen har nackdelar, har den också en väldigfördel genom att den är ett sätt att komma fram i detpolitiska arbetet. Vi kan inte rasera den mycket bredapolitiska bas som har varit en av ambitionerna meddenna stora uppgörelse.Anf. 132 ():Fru talman! Då konstaterar jag attkommunikationsministern säger att det inte bordegöras men görs därför att det är det enda politisktmöjliga. Det kan inte vara roligt att varakommunikationsminister med dessa förutsättningar.Men sanningen är också att regeringen ochDennispartierna har bundit sig till genomförandet avVästerleden och Österleden. Det är ju de som ärorsaken till att detta är politiskt nödvändigt attgenomföra, även om det sakligt är fel.Det visar sig att Öster- och Västerlederna ökartrafiken i innerstan. Vägtullarna förändrar inte detta,trots det är inte kommunikationsministern beredd attändra förutsättningarna. En minskning var ju ändåsyftet med hela Dennisöverenskommelsen.Slutligen svarade inte kommunikationsministernpå frågan om varför tullarna är nödvändiga förkollektivtrafikens utbyggnad, trots att det står i svaret.Anf. 133 Kommunikationsminister ():Fru talman! Denna diskussion kommer vinaturligtvis att kunna föra i en mängd fora framöver,beroende på att vi representerar de partier som är föralternativt mot lederna.Även om jag inte tycker att jag skall sörja över,för att använda tidigare använda ord, att varakommunikationsminister i en regering som faktisktstår för kompromisserna, finns det naturligtvis delar ivarje kompromiss som jag inte tycker är så bra. Menkompromissen i sig som politisk arbetsform är enoerhört nyttig form för att komma vidare.Vägtullssystemet är en del i denna kompromiss somär oerhört väsentlig.Nu går utredningen ut på remiss. fårvi se vad remissinstanserna har sagt. Då kan viåterkomma med en ny diskussion.Anf. 134 ():Fru talman! Kommunikationsministern säger attdiskussionen är hypotetisk. Men vi diskuterar ju denpolitik regeringen driver, och jag utgår från attpolitiken inte är hypotetisk.Det andra är att om kompromisserna motverkarsitt syfte, så måste man väl ifrågasätta kompromissensinnehåll, även om man gillar kompromissen sommetod. Det var just precis vad gjorde iett uttalande när hon sade att man inte kan genomföratullar som inte uppnår syftet. Då trodde jag attkommunikationsministerns uppfattning också skulleleda till någon åtgärd. Men jag måste tolka svaret så, att detta inte är meningen och att det inteheller är meningen att besvara frågan om på vilket sätttullarna är nödvändiga för kollektivtrafikensutbyggnad i regionen. Det är allvarligt, eftersom detstår i kommunikationsministerns svar.Överläggningen var härmed avslutad.23 § Svar på fråga 1994/95:224 om kyrkorsmöjlighet att engagera sig i äldrevårdenAnf. 135 Civilminister ():Fru talman! har frågat mig om jagtänker vidta åtgärder för att ge även kyrkor möjlighetatt engagera sig i äldrevården.Kammarrätten i har i en domkonstaterat att det ligger utanför den kyrkokommunalakompetensen att bygga och driva ålderdomshem.Ansvaret för äldrevården ligger hos kommunerna.I den mån dessa inte har tillräckligt många egnavårdplatser kan man köpa sådana bl.a. på de sjuk- ochvårdhem som drivs av diakonisällskapen inomSvenska kyrkan. Denna vårdverksamhet har ettmycket gott anseende. Kyrkans möjligheter att inomramen för sin fria icke lagreglerade verksamhetbedriva sådant socialt och diakonalt arbete har alltsåinte ifrågasatts.Kammarrättens dom gäller ansvarsfördelningenmellan borgerliga och kyrkliga kommuner och fråganom vad som ingår i den kyrkokommunalakompetensen. Jag avser inte att föreslå någonförändring av denna ansvarsfördelning.Anf. 136 ():Fru talman! Jag får tacka för svaret. Jag har flerfrågor att ställa.Jag läste om detta i en tidning och blev litetförvånad. Jag har stött på församlingar - det kanskevar långt tillbaka - som har drivit ålderdomshem. Jagtrodde att det gick också. Det kanske har gälltfrikyrkoförsamlingar, men också andrasammanslutningar. Därför tycker jag att det är litetunderligt att just församling inte fickdriva ålderdomshem.Är det just församlingar som ärutestängda, för att det rör en kyrkokommunal del?Anf. 137 Civilminister ():Fru talman! Det är helt enkelt så att kommunernahar ansvaret för äldreomsorgen. Finns detentreprenörer av något slag som bedriver enverksamhet - det kan som jag nämnde tidigare varadiakonisällskap inom eller andraintressenter som driver sjuk- och vårdhem - harkommunerna möjlighet att köpa tjänster av dem. Detär där andra som driver t.ex. ålderdomshem kommerin.Såvitt jag förstod utgick fråga frånett uttalande som har gjort i ett frågesvarden . Jag tror att det byggde på ett litetmissförstånd. sade inte i sitt svar att detprincipiellt borde vara möjligt för kyrkor att byggaoch driva ålderdomshem. Hon talade om att skyddetnär det gäller barn, skola och inte minst omsorgen omde äldre är en fråga som samhället - alltså detoffentliga - har att ansvara för. Hon konstateradeprecis som jag nu har gjort att det finns frivilligakrafter som kan bidra i det arbetet på olika sätt. Där ärvi helt överens.Anf. 138 ():Fru talman! Det var egentligen Kammarrättensdom jag fäste mig vid när jag läste.Om kan ordna ålderdomsplatseroch saluföra dem - om någon kan leasa dessa platser- tycker jag att kyrkan skulle kunna driva dem också.Jag har två barn som har gått i kyrkans förskola.Man hade en fin verksamhet med välutbildade lärareprecis som kommunen, men jag tyckte att man tilldetta lade en kvalitet som jag uppskattade. Därför fickbarnen gå i den förskolan.Jag tycker att skulle kunna drivaverksamheten precis på samma sätt och under sammarestriktioner som kommunen, men dessutom lägga tilldiakonin som ett extra plus för den som så tycker.Man väljer ju själv vilket ålderdomshem manföredrar. Därför tycker jag att domen innebär enbegränsning - i synnerhet som den är prejudicerande.Jag tycker att det är litet synd om det skulle varastängt för denna typ av verksamhet.Anf. 139 Civilminister ():Fru talman! Jag vill återigen säga att det inte finnsnågon stängning på annat sätt än att kyrkoskatten inteskall användas på detta vis. Det är så att sägastängningen. Vi betalar skatt till deborgerliga kommunerna för att de skall sköta t.ex.äldreomsorgen.Om kommunen inte har tillräckligt antal platserkan man köpa från t.ex. eller frånandra som har denna typ av omsorg att erbjuda. Därstängs det inga dörrar.Grundfrågan handlar om vad kyrkoskatten skallanvändas till. Den skall icke användas till att drivaäldreomsorg.Anf. 140 ():Fru talman! Men det är väl inga andra pengar somanvänds till barnverksamheten - till förskolan - änkyrkoskatten? Såvitt jag vet är den skolgången gratisoch betalas till en del av kyrkans pengar -skattepengar.Anf. 141 Civilminister ():Fru talman! Jag kan tyvärr inte svara på hur justkyrkans barntimmar betalas, men jag betvivlar att detär kyrkoskatten som används.Anf. 142 ():Fru talman! Man kan få statliga bidrag, men depengarna räcker inte till för någon. Det måste varakyrkokommunala pengar, för de som deltar betalar juingenting till det.Jag får återkomma till den frågan i ett senareskede.Överläggningen var härmed avslutad.24 § BordläggningAnmäldes och bordladesKonstitutionsutskottets betänkanden1994/95:KU19 Justitieombudsmännens redovisningav sin verksamhet till 1994/m.m.1994/95:KU23 val av företrädare förSverige i m.m.Lagutskottets betänkanden1994/95:LU7 Översyn av varumärkeslagen m.m.1994/95:LU8 EG-regler om tilläggsskydd förläkemedel1994/95:LU9 Ändring i bilaga XXII till EES-avtalet1994/95:LU11 Försenade årsredovisningar m.m.Utrikesutskottets betänkanden1994/95:UU7 Tillämpning av lagen (1971:176) omvissa internationella sanktioner på områden iBosnien-Hercegovina under bosnisk-serbiskastyrkors kontroll1994/95:UU9 Ändringar av protokoll 31 till EES-avtalet1994/95:UU10 Övergången från EES till EU - vissakompletterande bestämmelserSocialförsäkringsutskottets betänkanden1994/95:SfU5 Upphävande av lagar med anknytningtill EES-avtalet1994/95:SfU7 Vissa socialförsäkringsfrågor1994/95:SfU8 Ersättning för vissa vårdförmåner iinternationella förhållanden m.m.Socialutskottets betänkanden1994/95:SoU7 Vissa frågor om personlig assistansoch om kostnadsansvar för insatser enligt lagenom stöd och service till vissa funktionshindrade1994/95:SoU8 Vårdnadsbidraget. Garantidagarna.Enskild barnomsorg.Trafikutskottets betänkanden1994/95:TU4 Upphävande avskeppsklarerarförordningen1994/95:TU5 Höjning av vattenföroreningsavgiften1994/95:TU6 Köp av interregional persontrafik påjärnväg m.m.25 § Kammaren åtskildes kl. 18.56.Förhandlingarna leddes av talmannen.