prot · GI0940 · 1994-12-12 00:00:00 — Utskottet utgåremellertid från att regeringen kommer att fastställa entimplan för den aktuella undervisningen.När det gäller radio- och TV-sändningar på finskaspråket följer utbildningsutskottet rekommendationeni kulturutskottets yttrande. Utskottet är enigt på denpunkten, så det är inte mycket att orda om.Anf. 52 () replik:Herr talman! Det är inte så stora skillnader mellanNalin Baksis och min uppfattning rörande utbild-ningsutskottets hemställan vad gäller det finska språ-kets ställning i . Vi har dock olika uppfatt-ningar på en punkt, och det är där vi har reserveratoss. Det gäller de fristående skolornas ställning ochrisken för att de kan råka ut för problem,vilket jag antydde i mitt anförande.Jag vill peka på att vi helt ställer oss bakom detNalin sade om att kommunerna har det ytterstaansvaret för de finskspråkiga elevernas språkliga ochkunskapsmässiga utveckling. Kommunerna får sålun-da inte undandra sig ansvaret att anordna finskspråkigundervisning eller undervisning i finska i form avhemspråk eller B-språk. På den punkten skiljer sigvåra uppfattningar inte åt.Vad vi vänder oss emot är den misstro som då ochdå utsås av socialdemokrater mot de fristående sko-lorna, en anda som också lyser igenom i den motionav som utskottet har behandlat. Det ärskälet till att vi har reserverat oss på just den punkten.Vi har emellertid inte reserverat oss vad gäller kom-munernas ansvar, utan därom är vi helt ense.Anf. 53 () replik:Herr talman! Jag är glad över att sig bakom utskottets hemställan. Att vi taravstånd från skrivelsen beror på att vi motsätter osstanken att endast friskolorna skulle ha ansvaret för attbära det finska kulturarvet. Vi har inte för avsikt atthindra friskolor, utan möjligheten att välja friskolafinns kvar. Vi håller nu på att se över denna fråga.Det är fortfarande kommunerna som har ansvaretför att varje invandrad elev får hemspråksundervis-ning.Anf. 54 () replik:Herr talman! Hur kan få det till att re-geringens skrivelse skulle gå ut på att det enbart är defristående skolorna som bär det finska kulturarvetvidare övergår mitt förstånd.Jag har berömt den här skrivelsenför den utomordentliga täckning som där finns övervad som sker vad gäller det finska språkets ställning iSverige och över utvecklingen på området. Verksam-het förekommer på väldigt många områden. Därtill,, trycks det i skrivelsen mycket starkt påatt kommunerna har det övergripande ansvaret. Jagtror att det bara är socialdemokratisk illvilja motfriskolorna i som ligger bakom det här försö-ket till krypskytte mot friskolorna.Anf. 55 () replik:Herr talman! Som jag sade tidigare, håller Social-demokraterna på att titta på frågan när det gällerfriskolor. Det finns inte någon illvilja.Jag hoppas att har läst sidan 6 i skri-velsen. Det står exakt så här: "Fortsatt gynnsammamöjligheter att starta, driva och utveckla friståendeskolor är, enligt regeringens bedömning, en av deenskilt viktigaste insatserna för det finska språketsställning." Vi menar att det är kommunerna som harhuvudansvaret. Vi kan inte ställa de fristående skolor-na till svars när saker och ting går fel, utan det ärkommunerna som har det största ansvaret.Anf. 56 ():Herr talman! När nu äntligen slår fastdet finska språkets särställning i det svenska samhälletinnebär det inte bara ett senkommet erkännande tillvåra finsktalande invånare, utan också att vi hittartillbaka till vår egen historia. Det är inget nytt förhål-lande, utan det innebär bara att det som alltid varit nuockså får ett stadfäst erkännande i riksdag.1809 års fred innebar inte att förloradeFinland, utan att det historiska delades och attde två konstituerande delarna gick varsin väg. Detfinns ingen anledning att gråta över det somskedde. Dagens respektive har ut-vecklats till två skilda nationella samhällen, som stårstabilt på egna ben.Men vi får aldrig - vilket det ibland funnits ten-denser till såväl i som i - glömmaeller förneka att våra rötter är gemensamma, att vårhistoria är gemensam och att vårt gemensamma kul-turarv binder oss samman. Det kan kanske ses somödesbetingat att vi nu gemensamt tar steget in i deneuropeiska gemenskapen vid nyår, trots en historia desista två seklerna som har präglats av geopolitiskastormaktsförhållanden i det nordiska området och sommera markerat åtskillnad än det gemensamma, såsomdet var när och var vårt ge-mensamma innanhav.Trots de som gått sedan freden är detsvenska i och det finska i ett histo-riskt och naturligt inslag och kan inte tänkas bort. Detundanskyms inte av att det finska i mångagånger ringaktats eller gömts undan, också som resul-tat av myndigheternas agerande. Det kanske är ettresultat av ett långvarigt trauma som en följd av attvåra vägar skildes i följderna av Napoleonkrigenshärjningar sedan.Herr talman! Det finska språket har således alltidvarit i . Det gäller inte bara i , ochdet undanskyms inte heller av att den största delen avden finsktalande befolkningen i vårt land ärresultatet av en sentida invandring. Finnskog ochfinnmark är inte bara geografiska namn i södra , Bergslagen, och , utan speglaren närvaro som präglat dessa bygder och den folkligakultur som är en del av vårt svenska kulturarv. Dettaförhållande gör att frågan om det finska språketsställning i är helt skild från andra invandrar-gruppers ställning i vårt land.Jag vill gärna instämma i det särskilda yttrandesom fogat till utbildningsutskottetsbetänkande. Det vore, för att hitta en rimlig hanteringi praktiken av det finska språkets särställning, säkertvärdefullt om kunde ansluta sig till Euro-parådskonventionen om regional- och minoritets-språk.Jag vill dock understryka att den parlamentariskaberedning som aviserats har en viktig uppgift attklarlägga konsekvenserna av ett biträdande till kon-ventionen och också att klarlägga skillnaderna i för-hållande till de många invandrarspråken i vårt land.Detta arbete har försenats, men det principiella ställ-ningstagande nu gör om det finska språketssärställning i det svenska samhället bör underlätta atthitta en hantering som inte får oförutsedda prejudice-rande effekter.Europarådskonventionen har som bekant funnits iåtskilliga år utan att de senaste regeringarna på allvarbörjat bereda frågan om hur den skall tillämpas i vårtland. Det ger inte några bra signaler till de mångainvånare i som konventionen avses understöd-ja. Det är hög tid att arbetet med denna beredningkommer i gång.Herr talman! Som framhålls i den gemensammareservationen är frågan om fristående finskspråkigaskolor kanske den viktigaste för att de finsktalande iSverige skall kunna göra allvar av vårt uttalande omdet finska språkets särställning i det svenska samhäl-let. Den förra regeringens beslut om skolpeng innebarett stort steg i förverkligandet i praktiken av dessamål, liksom det var värdefullt också för våra invand-rargrupper.Även om den nya regeringens inställning till skol-pengen motiveras av andra skäl, finns det stor anled-ning till oro inför hur de fristående finskspråkigaskolorna kan komma att drabbas och framför allt hurdet blir med dem som ännu inte kommit i gång. Härstår ideologiska jämlikhetsskäl mot lika angelägnakrav på verklig rätt till valfrihet och mångfald - inteminst för att möjliggöra det mångkulturella samhällesom vi ändå har och ibland t.o.m. berömmer oss för.Detta kan givetvis inte frita kommunerna från derasskyldigheter gentemot finsktalande elever som integår i en fristående finskspråkig skola.Nu är det finska språkets särställning i det svenskasamhället fastslagen - nu gäller det att fylla det medinnehåll. Det gäller inte minst hur frå-gorna om radio- och TV-sändningar på finska språketskall hanteras, vilket framhålls i flera av motionerna.Svårigheterna, t.ex. när det gäller de upphovsrättsligaförhållandena, är väl kända utan att något avgörandeskett för att lösa problemen. Det är inte längre till-fredsställande.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 1 ochi övrigt till utskottets hemställan.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § Tillsyn av spårbunden trafikFöredrogstrafikutskottets betänkande1994/95:TU3 Tillsyn av spårbunden trafik (förs.1994/95:RR7).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )15 § Frivillig miljöstyrning och miljörevisionFöredrogsjordbruksutskottets betänkande1994/95:JoU9 Frivillig miljöstyrning och miljörevi-sion (prop. 1994/95:101).Anf. 57 ():Herr talman! Det här ärendet gäller frivillig mil-jöstyrning och miljörevision, och det handlar om attSverige nu i sin lagstiftning tar in en förordning frånEuropeiska unionen. Jag har inget avvikande yrkande.Jag tycker att det är bra att vi i svensk lagstiftning tarin regler som kan stimulera företagen att ackrediterasig för miljörevision.Det intressanta i sammanhanget är den diskussionom miljörevision som vi har fört i sedanmånga år tillbaka, där tanken har varit att man skulleinföra en obligatorisk, årlig miljörevision för allamiljöfarliga verksamheter och att den skulle presente-ras offentligt, ungefär på samma sätt som den eko-nomiska revisionen.Detta tillfälle, med anledning av EU:s frivilligreg-ler, har gått regeringen förbi. Man har i propositio-nen lagt sig precis på den miniminivå som man kanlägga sig på och har inte tagit ett enda steg därutöver.Det bekräftar den misstanke jag och många med mig,inte minst inom miljörörelsen, har haft under hela denkampanj som förevar folkomröstningen om svensktmedlemskap, nämligen att inte kommer attutnyttja EU-reglerna som en plattform och avstampför radikalare regler på miljöområdet, utan tvärtomlägger sig på en miniminivå.Det här är väldigt tydligt. i Sve-rige har tidigare tagit fram krav på miljörevision ochutformningen av en sådan, och de kraven är betydligtmera radikala än det här. Det sägs inte ett ord om det ipropositionen, utan man går förbi det. Jag tycker attdet är synd att regeringen inte utnyttjar den möjlighe-ten.Vi från de gröna återkommer underden allmänna motionstiden och tar upp mera radikalakrav på utformningen av en miljörevision i Sverige.Vi hoppas också att vi kan få en bättre debatt här iriksdagens kammare än den vi fått i dag.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )16 § Ändring i lagen om Sverigesstadshypotekskassa, m.m.Föredrogsnäringsutskottets betänkande1994/95:NU6 Ändring i lagen om Sve-riges stadshypotekskassa, m.m. (prop.1994/95:82).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )17 § Införande i av direktiv ominsättningsgarantiFöredrogsnäringsutskottets betänkande1994/95:NU7 Införande i av direktiv ominsättningsgaranti (prop. 1994/95:113).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )18 § Ändringar i lagstiftningen för värdepap-persfonderFöredrogsnäringsutskottets betänkande1994/95:NU11 Ändringar i lagstiftningen för värde-pappersfonder (prop. 1994/95:107).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )19 § Förlängd försöksverksamhet med koope-rativ hyresrätt m.m.Föredrogsbostadsutskottets betänkande1994/95:BoU7 Förlängd försöksverksamhet medkooperativ hyresrätt m.m. (prop. 1994/95:64).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )20 § Ändrat ikraftträdande av ändringar iplan- och bygglagen, m.m.Föredrogsbostadsutskottets betänkande1994/95:BoU8 Ändrat ikraftträdande av ändringar iplan- och bygglagen, m.m. (prop 1994/95:106).Anf. 58 ():Herr talman! De ändringar i plan- och bygglagensom antogs av med ikraftträdan-de föreslås nu framflyttade till den 1juli 1995.Anledningen är, enligt regeringen, skri-velse om att tiden anses för knapp för att man skallhinna med de ändringar och förberedelser som måstegöras. Andra som berörs har ju på ett eller annat sättförberett sig på en ändring till . Det ärkommuner och enskilda företag, och för dem blir detnu problem.Regeringen gör ingen annan bedömning, utan an-för för sin del att det finns behov av att ytterligarebereda de föreskrifter som skall utfärda tillde nya lagreglerna. För vår del anser vi inte att det ärpåkallat att ändra tidpunkten för ikraftträdande. Detbör påpekas att de förändringar som ändringar i plan-och bygglagen syftar till är just förenklingar och intetvärtom.De lagändringar i , proposi-tion 1993/94:178, som vi föreslog och som riksdagenbiföll var kända . Vidare hade berördaparter god tid på sig för att vidta åtgärder och förbere-da de förändringar som regeringens och riksdagensställningstagande innebar. Eftersom parterna redan ärförberedda på ändringen i lagen och har planerat sinverksamhet utifrån det faktum att ikraftträdandet skervid , kommer en ändring av tidpunkten nu attskapa onödig oreda. Därför bör den avslås.I och med de förslag vi presenterade gavs en klarrollfördelning, där tillverkarna har ett mer uttryckligtproducentansvar. De förändringar som vi föreslog påtillsyns- och kontrollområdet bygger på EG:s helhets-syn på provning och kontroll. Staten fastställer egen-skapskrav som produkter skall uppfylla. Kommunenger tillstånd, och byggherren har det odelade ansvaretför att kraven uppfylls. Den oklara ansvarsfördelningsom råder riskerar att förlängas om ikraftträdan-det skjuts på framtiden.Vi vet att det finns mängder av s.k. sjuka hus, somhar som följdverkan att många människor mår dåligt.Att detta får fortsätta ytterligare innan någraförändringar sker är djupt beklagligt.Herr talman! Det förefaller rimligt att anta attbyggandet kommer att öka . Underdenna tid kommer projektering att ske och tillståndför byggande att erhållas. Det vore synnerligen olyck-ligt att med detta som bakgrund fortsätta med en oklaransvarsfördelning och ett till synes onödigt dubbel-kommando. Det torde inte råda någon oenighet om attdessa lagändringar är påkallade av praktiska skäl.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationernatill bostadsutskottets betänkande nr 8.Anf. 59 ():Herr talman! Det ärende vi nu behandlar avserändrat ikraftträdande av ändringar i plan- och byggla-gen, PBL. Beslutet om dessa ändringar fattades avriksdagen . Majoriteten bestod då av de bor-gerliga regeringspartierna och Ny demokrati.Vi socialdemokrater yrkade avslag på lagförslagetdärför att vi ansåg att regeringen börjat i fel ände, närman i en genomgripande genomgång av hela lagenbörjar med bygglovsbefrielse och kontroll. Vi ansågatt regeringen borde ha börjat med översiktsplaneneller lagt fram ett samlat förslag om hela PBL.PBL genomfördes en gång genom en kompromissi mellan Socialdemokraterna och Centernoch till stora delar också . Vi hade för-väntat oss att efter ett maktskifte skulle sam-råda med oss om ändringar i lagen, eftersom vi ge-mensamt stod bakom den. Så blev det inte. Det visaratt inte är att lita på i dessa sammanhang,detta speciellt då frågan handlades av en centerpartis-tisk minister.Lagändringen har bara i begränsad omfattning singrund i erfarenheter av tillämpningen av PBL. Denhar i hög grad styrts av önskan att lämna mer avbyggnaders utformning och kvalitet till den s.k. mark-naden.Jag är inte den som är långsint, utan jag har före-slagit samråd med andra partierinför de återstående delarna av PBL-utredningensbehandling.Propositionen var hastigt ihopkommen och dåligtgenomtänkt. Många frågor om det praktiska hanteran-det ute i kommunerna har inte fått någon tillfredsstäl-lande lösning. Jag anklagade utredaren för att ha dåligkontakt med handläggarna ute i kommunerna i defrågor som togs upp i propositionen. Denna kritik ärsjälvklart i lika hög grad riktad mot den förra rege-ringen.I beslutet delades byggloven upp i två delar,en lokaliseringsprövning och en kontrolldel. Byggher-rens ansvar renodlas, och detta är bra - det var oklartinnan. Kontrollen kan ske genom dokumenteradegenkontroll eller genom anlitande av godkänd kon-trollant. I undantagsfall kan kommunens byggnadsin-spektörer, som tidigare, få utföra kontrollen.Då uppstår en underlig situation. Kontrollen ärinte tjänsteutövning utan skall utövas som konsul-tuppdrag, med det ansvar detta innebär. Den kommu-nalt anställde skall alltså kastas mellan olika anställ-ningssituationer beroende på det arbete han skallutföra. Denna lag är tillrättalagd för de stora kommu-nerna, de stora byggföretagen och de stora projekten.De utgör av alla bygglovsärenden.Frågan om hur de övriga ärendena skall behandlas harinte fått någon tillfredsställande lösning.I utskottets betänkande förtydligas nu dessa saker.Den framskjutning av ikraftträdandet som föreslåsär mot denna bakgrund helt riktig. Även de myndighe-ter som handhar utbildning och information har krävtdetta, så också . Ute i kommunerna,som har att handlägga dessa frågor, råder stor osäker-het, för att inte säga förvirring, om den praktiskahanteringen av lagändringen.Centern ensam tycker att lagen bör träda i kraftvid årsskiftet. De andra partier som stod bakom la-gändringen tycker att det är rimligt att ikraftträdandetsenareläggs. inte , som vi andra, av allasignaler och protester utifrån landet, från myndighetersom skall utfärda föreskrifter och sköta utbildningen,från handläggare ute i kommunerna som står villrådi-ga och inte vet vad som gäller?Under det halvår som ikraftträdandet nu skjuts uppfår departementet ordentligt gå igenom lagändringenfrån och eventuellt återkomma med förslag tilländringar. Resterande delar av börbehandlas i ett sammanhang.Herr talman! Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan och avslag på reservationerna.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )21 § Rätt för ett dotterbolag till att fattavissa myndighetsbeslutFöredrogsbostadsutskottets betänkande1994/95:BoU9 Rätt för ett dotterbolag till attfatta vissa myndighetsbeslut (prop. 1994/95:104).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )22 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkande 1994/95:KU17Finansutskottets betänkande 1994/95:FiU5Skatteutskottets betänkanden /95:SkU6 ochSkU8Justitieutskottets betänkande 1994/95:JuU7Utrikesutskottets betänkande 1994/95:UU5Kulturutskottets betänkande 1994/95:KrU6Trafikutskottets betänkande 1994/95:TU7Jordbruksutskottets betänkanden /95:JuU6 ochJuU1023 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 9 december1994/95:44 av () till statsrådet om svenska kvinnors rätt att fritt väljamakeInterpellationen redovisas i snabbproto-koll tisdagen den 20 december.24 § Kammaren åtskildes kl. 12.56.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdet början t.o.m. 12§ anf. 39 (delvis) ochav förste vice talmannen därefter till sammanträ-dets slut.