prot · GH0987 · 1994-04-13 00:00:00 — Fördet andra vill man ge en klar rollfördelning mellanstat och näringsliv. Staten skall skapa spelreglernamen inte själv delta i spelet. För det tredje vill manstimulera många människor att spara direkt iföretagen.Jag har naturligtvis tagit del av innehållet ireservationerna. Jag kan bara konstatera attsocialdemokraterna fortfarande försvarar densammanblandningsekonomi som för länge sedanborde vara borta. Förmågan att se fördelarna medett till en bredare allmänhet spritt ägande saknas.Man inser inte hur viktigt det är för näringsliv ochtillväxt att statens uppgifter renodlas.I den första reservationen skriversocialdemokraterna att en utförsäljning av statensnaturtillgångar skulle leda till en utarmning avlandsbygden. Om det skulle finnas någon som helstsubstans i det påståendet borde utarmningen redanha skett i flertalet områden där det också finnsmycket av privat ägande.Även socialdemokraterna måste veta att detfaktiskt inte är så här. Vad är det egentligen förskillnad mellan naturtillgångar som ägs av statenoch naturtillgångar som ägs av privata, företag ellerbolag? Jag kan inte tänka mig att t.ex. skog skullevara sämre skött eller ha ett annat värde om den ägsav staten eller om den ägs av någon annan. Detviktiga är att den används rätt, att man producerarden, avverkar den och ser till att industrin får sinråvara. Det påverkar också vår handelsbalans högstväsentligt. Detta är en av våra absolut störstaexportprodukter.Vidare sägs att regeringen inte har insett den storabetydelse, inte minst för sysselsättningen, somstatliga företag har framför allt i skogslänen. Jagkommer faktiskt från ett skogslän. Jag bor mitt i ettområde där det finns både statligt ägande och privatägande, både stora bolag och mindre ägare. Jag kaninte se någon skillnad i handhavandet av de s.k.naturtillgångarna. Inte heller har jag sett någonskillnad när det gällt rationaliseringar,sysselsättning eller något annat. Det är exaktdetsamma vare sig det gäller ,numera , , eller någonannan.I reservationerna tas också priset på aktierna upp.De har enligt socialdemokraterna sålts till för lågtpris. Från talarstolen har Bo Finnkvist sagt att manhar realiserat, att man har rabatterat. Om denkritiken skulle vara riktig vill jag påminna om attSocialdemokraterna sålde aktier i förväsentligt lägre pris än vad som har satts. Detskedde första gången och 1989 andragången. Nivån på aktievärdet har varit från 70 kroch uppåt. är det nästan uppåt 300. Det harvarierat upp och ned under den här tiden.Innan man gick ut och sålde gjorde också olikainstitut en ordentlig prövning av var priset föraktien skulle ligga. De facto måste man konstateraatt det här sägs att man har förlorat 2 miljarder intebara på utan även på andra. Men dåkan man fråga sig vad som skulle ha hänt om densocialdemokratiska näringspolitiken hade fåttfortsätta. Hade det funnits något värde i attsälja? Hade man då fått in någonting? Jag tror inteatt vi hade haft något intresse över huvud taget utei näringslivet, hos aktieägare eller kapitalägare, föratt placera pengar i i så fall. Då hadeinte alls de här nivåerna varit på tal.Det har vi sett tidigare under den helstatliga SSAB-eran. Det var bara röda siffror . Det är förstnär det kom privata inslag genom att näringslivetblev delägare som det har rättats till och man harkommit på rätt köl.Frågan om avsättning av mark förnaturvårdsändamål har också tagits upp avsocialdemokraterna i en reservation. På över 700platser i landet har vi avsatt mark förnaturvårdsändamål. mark ingårinte affären utan är avsatt för naturvårdsändamål.Dessutom har vi ett mycket stort antalnaturreservat och nationalparker. Därmed tyckervi att behovet är tillgodosett.Närservicen är en fråga som socialdemokraternavidare tagit upp i en reservation. och Glesbygdsdelegationen haruppgiften att följa utvecklingen. Det kan vara svårtatt tvinga Tipstjänst till att ha spellokaler på allaplatser i landet. Jag tror inte att vi har möjlighet attbesluta om det. Naturligtvis har det stor betydelseför glesbygden. Det är alldeles självklart. Man fårväl följa utvecklingen.Jag yrkar bifall till utskottets hemställan och avslagpå de socialdemokratiska reservationerna och Nydemokratis reservation.Anf. 67 () replik:Herr talman! Jag bad tidigare attlägga formuläret åt sidan och ta en ordentligdiskussion om själva sakfrågorna. Att det kan varabehövligt visas av de exempel som tar som exempel påmisslyckat statligt ägande. Det är väl ettutomordentligt exempel på hur statligt ägande hartillfört stålindustrin någonting. Man kan säga attdet statliga engagemanget var förutsättningen fören omstrukturering, rationalisering ochmodernisering av och har gjort den till en avvärldens modernaste stålindustrier som det har gåttatt sälja.En annan sak jag nämnde är Bo Lundgrensbanksocialisering, den stora socialisering avfastighetsmarknaden och av industrier som den härregeringen har tvingats genomföra i spåren avbankkrisen. Det visar hur tomma paroller om storaprivatiseringsprogram och ideologiska markeringarär när verkligheten tränger sig på.Jag tycker att det är bra att staten tog sitt ansvar förbankerna, som var på dekis. Det är bra att statengår in och försöker rädda så mycket som möjligt avpanterna, strama upp det hela och göra någontingav det som man har fått i sina händer. Det är inteproblemfritt. Jag vet att det finns privata företagaresom nu klagar att blev en konkurrent. Jagtror att man får ta sådana olägenheter. är detgäller ägandet av skog har vi en gammal tradition iSverige. Om man går väldigt långt tillbaka kan mansäga att i princip all mark som inte uttryckligenhade några ägare var gemensam mark och skog.I stora skogsländer som och finns ettpåtagligt statligt ägande. Det är inget märkvärdigtmed det. Det är ingenting som man får kalla fötterför och vill sälja ut så snabbt som möjligt, utan detär helt naturligt. Det är en tillgång som man vårdaroch utvecklar efter bästa förmåga. Det tycker jag ärbra. Sådant har sysslat med tidigare, ochdet tycker jag att man skall fortsätta med.Anf. 68 () replik:Herr talman! säger att staten harrationaliserat och sett till att har blivitnågonting som är av värde att sälja ut. Faktum äratt det inte skedde under den helstatliga eran, utandet har skett först sedan det kom in flera ägare iSSAB. Därmed inte sagt att inte staten haft ettengagemang och tillsatt pengar . Detvar ganska långt tillbaka i tiden, men det varnaturligtvis viktigt vid den tidpunkten.Så säger att man tvingats tillbanksocialisering, som han kallar det för. Det äralldeles rätt. Det var nödvändigt att göra att så,men ingen ville det. När man har rättat till hela detekonomiska systemet, som kraschade under slutetav 80-talet och , skall man kunnasälja ut också sådana företag. Jag förstår inte varförman inte skulle kunna göra det.När det gäller ägande av skog säger attdet är tradition i med gemensam skog. Mendet hindrar inte att man förändrar ägandet förskogen. Den sköts precis lika bra och visar upp likastora produktionssiffror med privat som medstatligt ägande. Därför menar jag att det inte finnsnågon anledning att påstå att det på något sättskulle innebära en utarmning av landsbygden ochglesbygden eller att statligt ägande skulle varasäkrare när det gäller sysselsättning. Så har det intevarit, åtminstone inte efter vad jag har erfarit, ochjag bor mitt i ett sådant område.Man har i denna riksdag varit överens om attstatliga företag skall leva under sammaförhållanden som privata. Då finns det väl ingenanledning att staten skall fortsätta med att bådesätta spelregler och vara domare.Anf. 69 () replik:Herr talman! Visst kan man sälja ut -- det sade jagi mitt inledningsanförande. Man kan göra det på ettordnat sätt och efter diskussion. Men varför ge sigpå naturtillgångarna? Det finns ju privatägd skog.Det finns stora privata skogsbolag. Problemet är attdet är så få aktörer på den marknaden.Olle tyckte inte om mitt exempel SSAB.Men låt oss ta som exempel. Staten ficksamla upp en mängd företag under rubrikenStatsföretag, tillsatte kompetent ledning och sattein pengar för att strukturera om, sålde, bytte ochfick en oerhört livskraftig koncern. Det var bra.Sådant tycker jag att staten skall syssla med. Det ärbra för samhället. Varför plocka upp en förlegadnyliberal lärobok och säga att nu plötsligt skall vi haett stort program för att sälja ut rubbet och lämnadet till privata ägare, som ibland är duktiga mensom misslyckas ibland? Det är inte så som det låterpå , att alla privata ägare är skickliga,ansvarstagande, kunniga och framåtsyftande. Detfinns en minst lika stor risk för dåligt företagandenär det sköts privat som när det sköts statligt, ochdet finns en större risk för bristande långsiktighet.När man säljer talar man om ägarspridning. Det ärmöjligt att man lyckas med ägarspridning i förstaledet med . Men vad hindrar att någonav de privata storkoncernerna dammsugermarknaden på aktier och ökar sitt ägande, ökarkoncentrationen, eller att utländska storbolagsuger upp marknaden? Vi får i stället en ökadkoncentration, inte en ökad ägandespridning. Vikan t.o.m. hamna i den situationen att det Sverigeprivatiserar under ledning köps uppav ett utländskt statligt företag. Det är ingen finessmed det. Gör det lugnt och fint, plocka fram objektsom är lämpliga att privatisera, ta en politiskdiskussion om det och fatta beslut i . Detär vi med på alla. Men den här typen av programdär man inte har tagit hänsyn till verkligheten ärförlegad politik. är snart det enda land därman kör med sådant, och jag hoppas att det inte blirså länge till.Anf. 70 () replik:Herr talman! säger att man inte skallsälja ut naturtillgångar. Jag ställde en fråga i mittanförande: Vad är det för skillnad pånaturtillgångar som staten äger och på denaturtillgångar som andra äger och sköter? Detviktiga är ju att man använder de resurser som vihar. Det visar sig också genom exporten avskogsråvara, som uppgår till 50--56 miljarderkronor. Då spelar det inte så stor roll vem som ärägare. Huvudsaken är att det ger sysselsättning,ekonomi och utvecklingsmöjligheter för företagen.När det gäller ägarspridning har det ju faktiskt,, varit övertecknat vid de flesta avdessa försäljningar. Folk vill och har intresse av attköpa aktier i olika företag, givetvis inte bara i destatliga som det här fallet gäller.Rolf L sade att man skulle ta det lugnt. Deär inte emot en försäljning, men de vill att man skallta det lugnt. Det är just det som man har gjort. Manhar anpassat försäljningen av de statliga företagentill det som marknaden tillåter. Det är ju det som vihar gjort under den här mandatperioden, ochdärför har det inte blivit så många försäljningar.Det är klart att det rör sig om stora tal, allra helstnär det gäller bl.a. . Men vi har alltsåtagit det lugnt. Verkligheten är så, att man fåranpassa utbudet till det som marknaden tillåter.Därför har vi vilat på en del försäljningar.Anf. 71 BO FINNKVIST (s) replik:Herr talman! sade attutförsäljningarna av statliga företag hade varitlyckade, och det har de ju varit. Men för vem? Iefterhand kan man konstatera att det hade gått attfå ut mer pengar för dessa företag än vad som blevfallet. är företagen värderade.Olle tog upp som ett exempel.Större delen av nuvarande är ju företag somtidigare har varit privatägda. Dessa företag fickstaten ta över. Sedan strukturerademan om svensk stålindustri. Om hade såltsföre 1982, är jag säker på att det inte hade funnitsen enda köpare, eftersom det inte fanns någotvärde i företaget. gick då med stora förluster.Detta fick staten under den socialdemokratiskaregeringsperioden ordna upp genom att manskapade ett förvaltningsbolag, vilket vi också harefterlyst för styrning av de statliga företagen.I den föregånde debatten om näringspolitikefterlyste fasta spelregler. Men mankan få den uppfattningen att sådana saknasinom den statliga företagssektorn. Vad man medden nuvarande regeringspolitiken vet om destatliga företagen är att de är till salu, och det gällerför alla företag som är uppräknade. Men man vetingenting om när dessa företag skall säljas. De haren förvaltning som styr direkt underdepartementen. Detta förhållande kan inte varabra för företagen. Vi har därför lagt fram förslagom att detta skall rättas till genom ettförvaltningsbolag.När det gäller syssesättning och sådana frågor harstatligt ägande av Domäns skogar inneburit entrygghet i de glesare delarna av landet. Man kundevara säker på att det bedrevs ett bra skogsbruk somvar framåtsyftande.Anf. 72 () replik:Herr talman! Bo Finnkvist sade att försäljningarnahade varit lyckade men att man borde ha kunnat fåin mer pengar. När man bestämmer priset för enaktie gör man det utifrån den situation som rådervid det tillfället. När det gäller dessa försäljningarhar ju regeringen tagit till sig den expertis somfinns. Olika institutioner har fått ge anbud påungefär hur mycket aktierna kunde tänkas varavärda. I tre fyra fall blev värderingen ganskalikvärdig. Därför kan det nog sägas att manhamnade så nära verkligheten som det var möjligt.Jag vill än en gång säga att värdet på aktierna harju inte tillkommit av en slump, vare sig det gällerSSAB eller något annat bolag. Det har bedrivits ennäringspolitik under den här mandatperioden somhar bidragit till att det har blivit lönsamhet inäringslivet och att man har kunnat göra vinster.Även om socialdemokraterna säger sig ha ordnatupp , visade ändå 80-talet inte gjorde några vinster -- det var ju rödasiffror överallt. Det är först nu som läget för SSABhar förbättrats med ca 1 miljard i vinst jämfört medåret innan. Detta gav naturligtvis en skjuts påaktiens värde, att se ett företag med denframåtandan. Enbart sänkningen av energiskattenoch arbetsgivaravgifterna, som socialdemokraternaröstade nej till, innebar ca 200 miljoner för SSAB.Det är sådant här som man också måste beakta närman talar om att vi har realiserat statliga tillgångar.Det är inte på det sättet.När det återigen gäller fasta spelregler avsåg jagden näringspolitik som socialdemokraterna står för.Ni har ett budskap utanför detta hus och ett annatinne här. Det är inte fasta spelregler, och det ärdärför som näringslivet är oroligt för att det kanmisslyckas och att det kan bli ensocialdemokratisk regering. Näringslivet, vare sigdet är statligt eller privat, vill ha fasta spelregler,och det har inte socialdemokraterna visat prov påatt de klarar av.Anf. 73 BO FINNKVIST (s) replik:Herr talman! Jag konstaterade i mitt förra inlägg attutförsäljningarna av statliga företag hade varitlyckade. Men det gällde de som har köpt företagen.Det är staten som har förlorat pengar.När det gäller fasta spelregler tror jag att det ärviktigt för dessa företag att de har en trygg ägare.Alla 35 företag kan inte säljas . Därförvore det säkert fördelaktigt för företagen om manlevde upp det uppgjorda moratoriet, så att det inteskedde så här snabba förändringar ochutförsäljningar. Detta skapar en osäkerhet iföretagen, och det är inte bra.Det är litet magstarkt av att säga attföretagen går bra, vilket de inte gjorde . rekonstruktion av de statligaföretagen under socialdemokratisk ledning blev detekonomiska resultatet bra. Det är detta som denborgerliga regeringen nu utnyttjar genom att säljaut dessa företag. Men , efter valet, med enförhoppningsvis annan politisk majoritet i dennakammare kan det bli en vettig politik även inom dethär området. Det innebär att de statliga företagenkan behållas. Det är en bra företagsgrupp. Vitycker också att de kan säljas ut om det ärindustriellt riktigt, men man skall inte göra det avideologiska skäl.Anf. 74 () replik:Herr talman! Bo Finnkvist talar om osäkerhetennär man säljer ut företag. För att ta exempletSSAB, så har det sålts ut aktier ,mycket försiktigt. Någon osäkerhet för företagetskulle det aldrig kunna bli. Tvärtom har man gjortdet på ett sådant sätt som gjordes från början avSocialdemokraterna såväl 1986 och 1989 som 1992.Detta visar att man inte i något hänseende har gåttfort fram. Det är likadant med , där maninte säljer ut allt utan ser vad marknaden tillåter. Påså sätt skapas säkerhet och fasta spelregler iföretagen.Men än en gång, Bo Finnkvist, måste fastaspelregler skapas genom en bra näringspolitik. Dåkan man inte komma med ständiga förändringarsåsom skattehöjningar och sådant som bara ledertill försämrad tillväxt och risk för osäkerhet medvaluta m.m.Fasta spelregler är viktiga. Jag hoppas att vi kanvara överens om det även , därför att detbetyder så mycket för totala ekonomi. Jaghoppas verkligen att socialdemokraterna tänkerefter och inte genomför alla de 15 punkter som deredovisat om skattehöjningar och statligaregleringar.Anf. 75 (nyd):Herr talman! Vi i Ny demokrati vill med anledningav betänkandet yrka bifall till vår reservation, därvi säger att börintensifiera sitt arbete med privatiseringen av deöronmärkta statliga företagen i enlighet med mom.1 i reservation 2.I övrigt biträder vi utskottets förslag när det gällerstatliga företags ansvar för närservicen. Jag vill barafästa uppmärksamhet på ett särskilt yttrande isammanhanget. Jag utgår från att regeringen ihanteringen av denna fråga kommer att tillgodoseglesbygdsbutikernas behov av att ävenfortsättningsvis kunna erbjuda sina kunder detjänster som man nu erbjuder som ombud förTipstjänst, Apoteksbolaget, Systembolaget etc.Jag yrkar alltså bifall till utskottets hemställan iövrigt.Överläggningen var härmed avslutad.BeslutNU15 NäringspolitikMom. 1 (näringspolitikens inriktning)1. utskottet2. 1 (s)3. res. 2 (nyd)4. men. i motsvarande del (v)Förberedande votering 1:20 för men.13 för res. 2271 avstod45 frånvarandeFörberedande votering 2:127 för res. 122 för res. 2159 avstod41 frånvarandeHuvudvotering:150 för utskottet123 för res. 135 avstod41 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:71 m, 28 fp, 26 c, 24 kds, 1 -För res. 1:123 sAvstod:1 m, 22 nyd, 10 v, 2 -Frånvarande:15 s, 8 m, 5 fp, 5 c, 2 kds, 1 nyd, 4 v, 1 -Mom. 2 (statens aktier i förvaltningsaktiebolagenAtle och )1. utskottet2. 3 (s)Votering:173 för utskottet135 för res. 341 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:72 m, 28 fp, 26 c, 24 kds, 22 nyd, 1 -För res. 3:123 s, 10 v, 2 -Frånvarande:15 s, 8 m, 5 fp, 5 c, 2 kds, 1 nyd, 4 v, 1 -Mom. 5 (AP-fondens placeringsrätt)1. utskottet2. 5 (s)Kammaren biföll utskottets hemställan medacklamation.Mom. 6 (regionala riskkapitalsatsningar)Yrkanden:1. utskottet2. 4 (v)Votering:292 för utskottet13 för mot.2 avstod42 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:118 s, 72 m, 28 fp, 26 c, 24 kds, 22 nyd, 2 -För mot. :3 s, 9 v, 1 -Avstod:1 s, 1 vFrånvarande:16 s, 8 m, 5 fp, 5 c, 2 kds, 1 nyd, 4 v, 1 -Mom. 7 (stöd till uppfinnare)1. utskottet2. 6 (s)Votering:173 för utskottet134 för res. 642 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:72 m, 28 fp, 26 c, 24 kds, 22 nyd, 1 -För res. 6:122 s, 10 v, 2 -Frånvarande:16 s, 8 m, 5 fp, 5 c, 2 kds, 1 nyd, 4 v, 1 -Mom. 8 (stöd till kvinnors företagande)1. utskottet2. 7 (s)3. res. 8 (nyd)Förberedande votering:137 för res. 722 för res. 8147 avstod43 frånvarandeHuvudvotering:149 för utskottet135 för res. 721 avstod44 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:72 m, 27 fp, 26 c, 23 kds, 1 -För res. 7:123 s, 10 v, 2 -Avstod:1 kds, 20 nydFrånvarande:15 s, 8 m, 6 fp, 5 c, 2 kds, 3 nyd, 4 v, 1 -Mom. 9 (nätverk för småföretag)1. utskottet2. 9 (s)Votering:173 för utskottet135 för res. 941 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:72 m, 28 fp, 26 c, 24 kds, 22 nyd, 1 -För res. 9:123 s, 10 v, 2 -Frånvarande:15 s, 8 m, 5 fp, 5 c, 2 kds, 1 nyd, 4 v, 1 -Mom. 12 (kompetensutveckling för företagare)1. utskottets hemställan med godkännande avutskottets motivering2. utskottets hemställan med godkännande avmotiveringen i res. 11(s)Kammaren biföll utskottets hemställan medacklamation.Mom. 14 (anslaget Småföretagsutveckling)Utskottets hemställan bifölls.Mom. 15 (likabehandling av kooperativa företag)1. utskottet2. 13 (m, fp, c, kds)Kammaren biföll utskottets hemställan medacklamation.Mom. 16 (stöd till kooperativ utveckling)1. utskottet2. 14 (m, fp, c, kds)Kammaren biföll utskottets hemställan medacklamation.Mom. 17 (stöd till varvsindustrin)1. utskottet2. 15 (m, fp, c, kds)3. men. i motsvarande del (v)Förberedande votering:Meningsyttringen, som ställdes mot res. 15, biföllsmed acklamation.Huvudvotering:157 för utskottet150 för res. 1542 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:122 s, 1 fp, 22 nyd, 10 v, 2 -För res. 15:1 s, 71 m, 27 fp, 26 c, 24 kds, 1 -Frånvarande:15 s, 9 m, 5 fp, 5 c, 2 kds, 1 nyd, 4 v, 1 -Mom. 21 ()1. utskottet2. 16 (s)Votering:171 för utskottet131 för res. 1647 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:72 m, 27 fp, 25 c, 24 kds, 22 nyd, 1 -För res. 16:118 s, 1 fp, 10 v, 2 -Frånvarande:20 s, 8 m, 5 fp, 6 c, 2 kds, 1 nyd, 4 v, 1 -Mom. 24 (geologisk undersökningsverksamhet)1. utskottet2. 17 (m, fp, c, kds)Votering:161 för utskottet147 för res. 1741 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:122 s, 3 fp, 2 c, 22 nyd, 10 v, 2 -För res. 17:1 s, 72 m, 25 fp, 24 c, 24 kds, 1 -Frånvarande:15 s, 8 m, 5 fp, 5 c, 2 kds, 1 nyd, 4 v, 1 -() anmälde att han avsett attrösta nej men markerats har röstat ja.Mom. 25 (prospektering)1. utskottet2. 18 (s)Votering:170 för utskottet135 för res. 1844 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:72 m, 26 fp, 26 c, 24 kds, 21 nyd, 1 -För res. 18:122 s, 1 nyd, 10 v, 2 -Frånvarande:16 s, 8 m, 7 fp, 5 c, 2 kds, 1 nyd, 4 v, 1 -Mom. 28 (allmän inriktning av teknisk forskningoch utveckling)1. utskottet2. 20 (s)Votering:173 för utskottet135 för res. 2041 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:72 m, 28 fp, 26 c, 24 kds, 22 nyd, 1 -För res. 20:123 s, 10 v, 2 -Frånvarande:15 s, 8 m, 5 fp, 5 c, 2 kds, 1 nyd, 4 v, 1 -Mom. 29 (kunskapsförsörjning för denträråvarubaserade industrin)Yrkanden:1. utskottet2. 21 (s)Kammaren biföll utskottets hemställan medacklamation.Mom. 31 (VT-delegationen)1. utskottet2. 22 (s)Votering:173 för utskottet135 för res. 2241 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:72 m, 28 fp, 26 c, 24 kds, 22 nyd, 1 -För res. 22:123 s, 10 v, 2 -Frånvarande:15 s, 8 m, 5 fp, 5 c, 2 kds, 1 nyd, 4 v, 1 -Mom. 32 (forskning och utveckling inomlivsmedelsindustrin)1. utskottet2. 23 (s)Votering:173 för utskottet135 för res. 2341 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:72 m, 28 fp, 26 c, 24 kds, 22 nyd, 1 -För res. 23:123 s, 10 v, 2 -Frånvarande:15 s, 8 m, 5 fp, 5 c, 2 kds, 1 nyd, 4 v, 1 -Mom. 33 (miljöteknik)1. utskottet2. i motsvarande del (v)Votering:294 för utskottet12 för men.43 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:123 s, 72 m, 28 fp, 26 c, 23 kds, 21 nyd, 1 -För men. :10 v, 2 -Frånvarande:15 s, 8 m, 5 fp, 5 c, 3 kds, 2 nyd, 4 v, 1 -Mom. 34 (produktutvecklingsstöd)1. utskottet2. 24 (s)Votering:173 för utskottet135 för res. 2441 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:72 m, 28 fp, 26 c, 24 kds, 22 nyd, 1 -För res. 24:123 s, 10 v, 2 -Frånvarande:15 s, 8 m, 5 fp, 5 c, 2 kds, 1 nyd, 4 v, 1 -Mom. 38 (anslaget Teknisk forskning ochutveckling)Kammaren biföll utskottets hemställan.Mom. 40 (teknisk-vetenskaplig attachéverksamhet)1. utskottet2. 26 (m, fp, c, kds)Votering:159 för utskottet149 för res. 2641 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:123 s, 2 fp, 22 nyd, 10 v, 2 -För res.