prot · GH0998 · 1994-04-28 00:00:00 — Det är mängder avstater som vill vara med här -- det finns en lång köav ansökningar om medlemskap, inte minst från destater som äntligen har lyckats kasta av sig detkommunistiska oket. För dem är det självklart attden europeiska unionen är garanten för en fredligoch demokratisk utveckling. Man kan också se hurden europeiska unionen på många områden och istor omfattning medverkar till att stärka den härutvecklingen. Vi har också sett hur man nu villmedverka till att stänga Tjernobyl och satsa på nyaoch säkrare kärnkraftverk.På det ena området efter det andra finner manalltså att det är den europeiska unionen som lyckasklara framtidsutmaningarna eller åtminstone att tarätt steg i den här riktningen.Jag vill understryka att jag tycker att harmycket att komma med i det här sammanhanget. Vihar på många områden nått en utveckling där vi kandela med oss av metoder och modeller, som skullegagna många delar av det europeiska samarbetet.Men detta kan vi inte göra utifrån. Det måste finnasregler och bestämmelser som gör det möjligt för ossatt sitta med i de beslutande församlingarna.Herr talman! Med det beslut som vi fattar görvi det möjligt för att delta i det viktigasamarbetet -- om det svenska folket säger ja ifolkomröstningen , vilket jag verkligenhoppas. Som jag har sagt är det i de beslutandeförsamlingarna som vi kan påverka framtiden iEuropa och världen i övrigt. Den europeiskaunionen står ju också för ett ökat internationelltsamarbete.Herr talman! Jag yrkar bifall till hemställan i dettabetänkande.Anf. 17 () replik:Herr talman! När vi tidigare diskuterade EES slogbåde regeringen och ja-anhängare i fastatt stod på egna ben.När var här fick han en fråga omvad som skulle hända med om detsvenska folket sade nej. Han svarade att detnaturligtvis skulle bestå även i fortsättningen.Det finns länder som har ett starkt intresse av attförbättra demokratin och möjligheten att delta ibeslutsprocessen i EES. har valt att ståutanför, och får förmodligen ett liknandeavtal. Jag kan inte heller se att EU skulle ha någotintresse av att inte förankra besluten inom EESockså i parlamenten.Diskussionen om hur EES skall förbättras borderedan föras, med hänsyn till hur folkopinionen är idetta land.I betänkandet står det:''Utskottet vill framhålla att risken för kollisionerpå fri- och rättighetsområdet minskar om debestämmelser som finns i Maastrichtfördragetsinledning följs. -- -- -- När det gällertryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen med sina detaljrikaregler är konfliktriskerna enligt utskottetsuppfattning större. ''Vi vet att detta har varit ett stort problem iförhandlingarna. har regeringen gjort endeklaration, och EU har gjort en motdeklarationdär det sägs att man förutsätter att följerdet gemensamma regelverket också på dettaområde.Vad tycker om att utskottet måsteskriva så här när det gäller tryckfrihetsförordningenoch yttrandefrihetsgrundlagen?Anf. 18 () replik:Herr talman! Vi kan först titta på vad som händermed EES-avtalet.Bengt , om majoriteten av de länder som haringått ett avtal plötsligt faller bort därför att de haransökt om medlemskap i den europeiska unionenär det klart att man måste ompröva om avtalet överhuvud taget håller.Folkpartiet har på grund av att intemedför något inflytande på besluten aldrig ansettatt det är tillräckligt. Vi har inte kunnat vara medom att utforma reglerna i tillräckligt storomfattning. Det är inte relevant att i dettasammanhang ta upp som har 250 000invånare och en ekonomi som till är baseradpå fiske.75--av export går till EU-länderna.Det gör att är i en väsentligt annorlundasituation jämfört med Island.Vi har skrivit att det finns konfliktrisker. Det harvi gjort eftersom EU inte har exakt lika storoffentlighet som vi har i vårt samhälle. Vi har ocksåtalat om att vår offentlighetsprincip icke ärförhandlingsbar. Därför har vi inte haft med det iförhandlingarna. Vi har uttalat att vi ifortsättningen tänker användaoffentlighetsprincipen på samma sätt som vi hargjort de senaste 200 åren.Det kan inte heller vara okänt för attvår offentlighetsprincip har tjänat som modell förde riktlinjer som den europeiska kommissionen harlagt fast för det fortsatta arbetet när det gällerhandlingar och beslut i EU.Att man inte har tagit över vår modellkan man möjligen ha förståelse för när man vet attdet i den europeiska unionen både finns länder somhar nästan samma offentlighetsprincip som vi ochländer där allting är hemligt om inget annat sägs.Det är självklart att man också i dessa sammanhangfår ta ett steg i taget. Jag tycker att man har nåttmycket långt när man har lagt fast deoffentlighetsregler som man har gjort. Det fanns juett klart uttalande i om attoffentlighet och öppenhet skall råda så långt det ärmöjligt.Anf. 19 () replik:Herr talman! Den fråga som jag ställde berördenärmast vad tyckte om denmotdeklaration som kom från EU:s sida. Där slåsdet fast att man förutsätter att följer på detta område.Anf. 20 () replik:Herr talman! Man visste från början att EU skullekomma med en kommentar. Vi sade klart ifrån attvi inte tänker vika ifrån vår offentlighetsprincip. Vihar inte några kommentarer tilloffentlighetsprincipen i avtalet. Det betyder attEG-domstolen inte har någon jurisdiktion över våroffentlighetsprincip.Anf. 21 ():Herr talman! Den här dagen är mycket viktig förSverige. Det beslut som vi skall fatta lägger denlagliga grunden för ett medlemskap i deneuropeiska unionen; jag säger hellre de europeiskagemenskaperna.I detta beslut lägger vi stor vikt vid denfolkomröstning som skall hållas senare i november.Genom en särskild övergångsbestämmelse betonarvi att den har en alldeles speciell betydelse när detgäller överlåtelse av beslutsbefogenheter.Som tidigare var inne på skall deeuropeiska gemenskaperna bygga upp freden i ettsöndertrasat . Under århundraden har detfunnits ständiga konflikthärdar och krig mellanTyskland och . Efter andra världskrigetfanns det en känsla av att vi nu måste göra någotradikalt för att undvika kommande krig.Det var faktiskt tre betydelsefulla kristdemokratersom tog initiativ till det som vi sedan har sett i formav EG och EU. Det var Alcide de Gasperi frånItalien, från ochRobert från som tillsammanskom på att freden skulle kunna bevaras genom attEuropa integrerades ekonomiskt. Att binda ihopländerna skulle skapa sådana beroenden att maninte utan vidare kastade sig i krig med varandra.Detta är den viktiga idén bakom EU. EU är framförallt en fredens union.En stor del av det här betänkandet handlar omsuveränitetsfrågorna. De har redan förekommitmycket i debatten, och den debatten kommer välatt accentueras inför folkomröstningen.Frågan om suveräniteten är viktig. Kommer vi attbehålla ett rimligt mått av suveränitet vid ettmedlemskap? Varje gång man ingår ettsamarbetsavtal, oberoende av på vilken nivå detgäller, avhänder man sig suveräniteten. Ompersonen och jag ingår ett samarbetsavtal kan jagsedan säga att jag har kvar min individuellasuveränitet. Men när det kommer till kritan -- omdet blir en konflikt -- kommer det att visa sig att detär avtalet som gäller. Det är alltså en inskränkningav suveräniteten.Att teckna ett avtal är ju helt frivilligt. Manavhänder sig suveräniteten helt frivilligt. Det ärlikadant i ett äktenskap. Det är ett typiskt sådantavtal. När man ingår ett äktenskap avhänder mansig en del av sin individuella suveränitet. Det äringet konstigt med det. Vill man inte avhända sigsuveränitet, får man leva i ett slags isolering, bådesom individ eller som stat. Jag tror inte att det är enlycklig utveckling.Jag tror att det är nödvändigt att vi går in i deeuropeiska gemenskaperna. Det innebär att viavhänder en viss, men avgränsad, suveränitet till degemensamma organen. Det är inget konstigt meddet.Egentligen ville jag ha en betydligt klarareskrivning på den punkten redan i första kapitlet iregeringsformen. inför EGhade också lagt fram ett förslag om det. BengtHurtig kallade det för en plattläggningsparagraf.Egentligen var det en ärlig deklaration om hur detfaktiskt ligger till, dvs. en frivillig överlåtelse avsuveränitet.De europeiska gemenskaperna brukar anklagas förcentralism, maktkoncentration, klåfingrighet,byråkrati osv. Det är inget typisktEG/EU-problem. Det är ett typiskt mänskligtproblem. Det är ett problem som finns i , ibygemenskaperna, i partierna osv. Det finns ettnaturligt mänskligt intresse att utöka sinamaktbefogenheter. Det gäller bara att bygga inmaktbalanser i det hela.Jag kan ta fram ett exempel. fattaderiksdagen ett beslut om att framlägga synpunkterpå hur regeringen fördelar sitt arbete. Det kan varaett intressant uttalande. Men det hade ingenspeciell laglig grund. Det var ett slags klåfingrighet.Men hade egentligen ingen lagligkompetens för att fastställa att det skulle vara så.Inom EG/EU finns den typen av verksamheter. Jagkonfronterades med ettfamiljerättsligt uttalande från . Jagtillfrågades av en tidning hur jag såg på dettauttalande om skulle bli medlem i EU. Detvar lätt att konstatera att familjerätten inte liggerinom gemenskapsrätten. Därför är det heltointressant ur juridisk synvinkel att har gjort detta uttalande. Det liggerinte inom de befogenheter som gemenskapen ger ijuridisk mening.I har ett mycket viktigtkorrektiv byggts in gentemot denna typ avklåfingrighet. inför EGbesökte i samband medutredningsarbetet. Domstolen uttryckte stor glädjeöver att subsidiaritetsprincipen skrivs in i fördraget.Det blir ett korrektiv för riktat motdem som vill vidga sina maktbefogenheter inomEG/. Det blir ett viktigt korrektiv.Inom parentes vill jag uttrycka en viss tacksamhetöver att både regeringen och konstitutionsutskottethar låtit bli att översätta närhetsprincipen. använder det begreppet.Närhetsprincipen är en irrelevant beteckning försubsidiaritetsprincipen. Jag kallar det för enspråklig bastard.Jag är tacksam för att harlyssnat på mig när det gäller frågan omikraftträdande. Inom införEG ville man skapa en konstitutionell innovation såtill vida att ikraftträdandet avgrundlagsförändringarna inte skulle anges i form avdatum utan i stället med hjälp av en enkel lag. Jaghar tyckt att det är konstigt att riksdagenskall besluta om grundlagsförändringar men inteveta när de skall träda i kraft. Jag är tacksam för attutskottet har lyssnat på den argumenteringen så attvi därför slipper ifrån dessa konstigheter i denkommande debatten om medlemskap.Herr talman! Vi kan ha olika uppfattningar omvarför vi skall gå med i den europeiska unionen/deeuropeiska gemenskaperna. Jag hade en häftigideologisk debatt med en företrädare för det norskakristelig . Han varoerhört kritisk mot EG/EU. Han talade omkrämarliberalism osv. Jag sade åt honom att läggade ideologiska principerna åt sidan och frågadehonom sedan hur skulle ställa sig om Sverigeblev medlem i EU. Då sade han att måste blimedlem. Jag frågade honom vad det var för principsom då skulle gälla. Då var han tvungen att säga attdet var just krämarliberalismens princip som gälldeför detta ställningstagande.Man kanske kan ha det synsättet på de europeiskagemenskaperna. Men för mig är freden ochsamhörigheten helt avgörande för att vi skall gåmed i den europeiska gemenskapen. Detta är heltgrundläggande. Det finns alltid fördelar ochnackdelar i alla mänskliga sammanhang. Det måstegöras en helhetsbedömning. Minhelhetsbedömning är att freden och samhörighetenkräver att vi tar ställning för de europeiskagemenskaperna.Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till utskottetshemställan i betänkandet.Anf. 22 ():Herr talman! Menar att om vi inteblir medlemmar i unionen hotas freden i ?Jag tycker att det skulle vara egendomligt.Jag har ett svar till tredje vice talmannen. Vadskulle hända om svenska folket den 13 novembersade ja till medlemskap och det inte skulle finnasett vilande grundlagsförslag? Många av EU:smedlemsstater har inte ändrat sina grundlagar. EUhar inte ställt några villkor för vår anslutning att viskall ändra grundlagen. Det kan alltså inte varanågon brådska.Herr talman! Jag anser inte att bör ändragrundlagen, så att det blir möjligt att lämna överbeslutanderätt till EU. Därför kommer jag attstödja meningsyttring där bifallyrkas till min och motion K13.Detta är det viktigaste beslutet sedan . är berett att ge upp sin suveränitet.Med det förslag som KU nu förelägger kammarenbevisas att en anslutning till Europeiska unionen ärett helt unikt stort beslut. Det har funnits entendens i debatten att vilja tona nedbetydelsen av ett EU-medlemskap och jämställaavtalet med med andra internationella avtalsom ingår oavbrutet. Men för dessa avtalhar vi inte behövt ändra grundlagen. När vi skriverunder mängder av internationellaöverenskommelser, så ger vi inte upp rätten tillsjälvbestämmande i vårt eget land.Skulle besluta enligtkonstitutionsutskottets betänkande bekräfta beslutet efter valet ,frånsäger sig rätten att själv bestämma övervilka lagar som skall gälla i landet. Beslut aveuropeiska unionen tar över svensk lag, ävengrundlag. Vi ger därmed upp vår suveränitet.Liksom landsting har rätt att besluta i vissa frågorkommer också i fortsättningen att kunnagöra det inom områden som EU inte anser vara engemensam angelägenhet för unionen. Blir vimedlemmar i unionen har vi därmed avsagt ossrätten att föra en egen utrikes-, säkerhets-,försvars-, handels-, jordbruks-, fiske-, konsument-,transport- och miljöpolitik. Vi kommer inte att harätt att hindra utländskt kapital från att köpa uppvåra företag och vår mark. Vi tvingas gå in för enekonomisk politik som skall leda till en gemensamvaluta och en gemensam centralbank, som intekontrolleras demokratiskt och som har uppgiftenatt prioritera låg inflation framför arbete åt alla. Viblir tvungna att rätta oss efter vad som beslutas iBryssel av storföretagens lobbyister, byråkrater,diplomater och en och annan minister. EU:s lagarkommer att gälla i stället för våra egna. Det bliromöjligt att utkräva ansvar av dem som beslutaröver oss.Utskottet citerar utredningsbetänkandetSuveränitet och demokrati. I betänkandet myntasbegreppen formell och faktisk suveränitet. Genommedlemskap i får vi vara med och bestämmaöver andra EU-länder. Ja, det är sant. Men bådevårt formella och faktiska inflytande blir självfalletlitet, eftersom vi är ett till folkmängden litet land.Vi förlorar rätten att bestämma över osssjälva.Ju mer ekonomiskt beroende ett litet öppet landsom är, desto viktigare är det att behållarätten till självbestämmande. Det kan gälla rättenatt behålla egna ekonomiska styrmedel som parerarinflytandet utifrån. Det är mycket oklart vilkabeslut i EU vi måste rätta oss efter i alla fall omSverige inte blir medlem. Jag vill gärna ha enprecisering på den punkten. Har EU tagit överockså suveräna staters beslutanderätt?Ingen kan påstå att är isolerat . Varförskulle vi bli det därför att våra grannländer bildaren union? ligger i , och vi är sedanlänge med och deltar aktivt i utvecklingoch fattar beslut om . Vi deltar på likavillkor i standardiseringsarbetet, har en gemensamarbetsmarknad, ett gemensamt studentutbyte,forskningssamarbete osv.Liksom de andra EFTA-länderna har vi sedan längeett frihandelsavtal med EU. Det finns alltså ingatullar oss emellan.Sverige tillhör de tio länder i världen somsamarbetar mest internationellt. Förutom i tätaministerkonferenser deltar våra rikspolitiker ochämbetsmän från statliga verk och myndigheter,enligt en rapport till , i 3 754organisationer i världen, varav en hel del i Europa.Ett litet land kan inte tvinga någon. Vår möjlighetatt påverka ligger i att föra fram väl underbyggdaförslag som kan accepteras frivilligt. Vi påverkarandra, och vi påverkas av andra. Vi har ett utbytemellan fria länder. Så tycker jag det skall fortsättaatt vara. Men varje land måste ha rätt att bestämmaöver sitt eget.Alternativet till medlemskap i unionen är faktisktatt behålla suveräniteten och fortsätta det intensivainternationella arbete som vi ärinblandade i.När det gäller förhandlingsresultatet är det så, attpå de områden där vi inte fått ett skriftligt undantagi avtalet -- eller anslutningsakten, som den heter --är vi bundna av samtliga EU:s lagar.EU har inte någon lag påoffentlighetsrättens område, men vad jag förstårkan man besluta om en sådan med en kvalificeradmajoritet som inte skulle kunna stoppa. Dåskulle vi i bli bundna av denoffentlighetsprincip som anges i denna lag och kaninte längre behålla vår egen.Vi har inte krävt undantag från att delta i ettgemensamt försvar och inte heller från att ge uppvår valuta och rätt att föra en egen ekonomiskpolitik.Alltså är vi bundna av alla de fördrag som gäller pådessa områden om vi blir medlemmar.Vi har bara fått tidsbegränsade undantag, somupphör -- utom snuset.Dessutom skulle vi betala EU ca 20 miljarderkronor efter en övergångsperiod. Det är merän t.ex. hela socialhjälpen i . För att fåtillbaka en del av dessa våra egna pengar tilljordbruk och regionalpolitik måste vi rätta oss efterEU:s krångliga bestämmelser. Vi måste fråga EUom råd hur vi skall använda våra egna resurser i vårteget land. Det tycker jag är en ynkedom, det ärförödmjukande.Jag vill gärna ta upp en fråga som kommer tillbaka,nämligen reglerna för folkomröstningen. Detföreligger ett förslag, men frågan hör också hemmainom grundlagsändringen.Den proposition om folkomröstning som liggerpå bord föreslår tre valsedlar. Förutomja och nej skall samhället också erbjuda ett tredjealternativ: blank röstsedel.Om man räknar andelen nej och ja av dem somtotalt deltagit i folkomröstningen försvårasmöjligheten att få majoritet för något förslag! Detfanns visserligen en blank sedel även vid förrafolkomröstningen, men där räknades endast desom valt något av linjerna 1, 2 eller 3. Kommerdetsamma att ske ? Det tycker jag är enviktig fråga.När vid presskonferensen omdenna proposition om folkomröstningen medemfas betonade att ett resultat för nej över 50 %gör att avtalet förkastas, så har han inte sagt vadsom händer om t.ex. säger nej, sägerja och resten valt valsedlen där det är tryckt ''blankröstsedel''.Alla partier säger sig ämna följa folkomröstningensresultat. Då är det viktigt att det är entydigt. Omman bara räknar ja- och nej-sedlar, då blir utslagetentydigt ja eller nej, om vi nu inte skulle få exaktlika röstetal. Det sista är väldigt osannolikt.Det är alltså mycket viktigt att vi redan nu kan slåfast att man visserligen använder den blankaröstsedeln för att få veta hur många som hardeltagit, men när det gäller att svara ja eller nej, såräknas endast rösterna från dem som använt ja-eller nej-sedlar.Grundlagsändringen innebär ju också att riksdagenmed enkel majoritet kan ansluta efterfolkomröstningen. Det står inte något om resultatetav folkomröstningen.Det är viktigt att redan nu få veta om man kommeratt räkna in de blanka sedlarna och hävda att detinte fanns en majoritet för nej, även om det var flersom röstade nej än som röstade ja.Någon borde också inför grundlagsändringen gebesked om den punkten.Herr talman! Jag anser alltså att inte börändra grundlagen så att det blir möjligt attöverlämna beslutanderätt till EU. Därför kommerjag att stödja meningsyttring i defall bifall yrkas till min och motionK13.Anf. 23 Tredje vice talman () replik:Herr talman! Bara en kort fråga till BirgittaHambraeus. Hörde jag verkligen rätt när jag tycktemig höra att anser att vi mycketväl kan gå med i EU även om vi inte ändrar densvenska grundlagen?Anf. 24 ()replik:Herr talman! EU har inte ställt som krav att vi skalländra grundlagen. Det innebär att om deaccepterar oss utan en grundlagsändring, såkommer vi när vi deltar i de beslutande organeninom EU att säga att vi inte kan ta ställning till vissafrågor förrän vi gjort en grundlagsändring ellerriksdagen ändrat andra lagar. Därmed behåller vifortfarande vår beslutanderätt och har inte överlåtitden.Eftersom EU inte krävt en grundlagsändring tyckerjag detta är en intressant möjlighet att lämna fråganöppen. Jag hoppas och arbetar för, som tredje vicetalmannen vet, att svenska folket skall säga nej ifolkomröstningen. Men även om man skulle säga jatycker jag det är en intressant möjlighet att anslutasig utan att ge upp suveräniteten.Anf. 25 Tredje vice talman () replik:Herr talman! Detta är onekligen en originellståndpunkt, som det är svårt att finna stöd förnågonstans, såvitt jag kan förstå.I 10 kap. 5 § RF står att vi kan överlåta befogenheti begränsad omfattning. har jusjälv i sitt anförande vältaligt illustrerat hur mycketEU kommer att besluta om och så mycket EUövertar redan vid vårt inträde i EU.Anser att den suveränitet viöverlämnar är endast i begränsad utsträckning ochväl förenligt med 10:5 i dess nuvarande lydelse?Anf. 26 ()replik:Herr talman! Om jag är rätt underrättad harDanmark inte ändrat sin grundlag på den härpunkten. har , när EUgått över det som ansett vara riktigt, sagtatt det här måste vi ha en folkomröstning om. Detär inte obekant att man faktiskt första gångenröstade nej till ifolkomröstningen. Man var alltså tvungen att gåtillbaka till folket i en sådan fråga.Jag tycker att detta är en intressant möjlighet. Somjag sade i min förra replik önskar jag ju att Sverigeöver huvud taget inte skall gå med i Europeiskaunionen, men att nu forcera fram engrundlagsändring innan folket tagit ställning tyckerjag är felaktigt och kanske också onödigt. Vi skullekunna tänka oss en övergångsperiod, om folketsäger ja, där vi alltså är medlemmar men medbibehållen grundlag. Då blir vi en medlemsstat somi allra högsta grad fördröjer processen. Ofta går dennog litet för fort, så det skulle ha en positivinverkan på EU.Anf. 27 ():Herr talman! Visserligen är jag suppleant ikonstitutionsutskottet, men jag har tyvärr inte haftmöjligheter att följa hela den här debatten om dettaviktiga betänkande som skall ta ställningtill i dag.Med mitt inlägg här avser jag varken attpropagera för eller emot medlemskap i . Däremot skulle jag vilja ha klarhet när detgäller vissa frågor om offentlighetsprincipen.Jag tycker att det står oklart skrivet om vi har någragarantier för att offentlighetsprincipen intekommer att rubbas i samband med ett EU-medlemskap. Efter att ha läst betänkandet kännerjag mig inte heller övertygad om att vi har sådanagarantier.Förslaget till beslut innebär att skallkunna överlåta beslutanderätt till Europeiskagemenskapen utan begränsningar. Sedan kommerförbehållet: så länge dessa har ett fri- ochrättighetsskydd motsvarande det som ges i dennaregeringsform och i den europeiska konventionenangående skydd för mänskliga rättigheter och degrundläggande friheterna. Såvitt jag kan se finnsdet ingen garanti för att vi inte kan komma atttvingas ändra våra grundlagar. Det är i grundlagensom offentlighetsprincipen regleras, närmarebestämt i tryckfrihetsförordningen. I betänkandetstår att EG-rätten har företräde framför nationellrätt. Om en lagbestämmelse i ett medlemslandstrider mot en EG-regel är landets domstolar ochmyndigheter skyldiga att tillämpa EG-regelnframför den inhemska regeln. Detta gäller i principäven om den inhemska tillhör landetskonstitution.Jag kan inte tolka det på något annat sätt än att omett EG-direktiv t.ex. strider mot vårtryckfrihetsförordning så kommer EG-rätten att haföreträde om vi inte ändrar på grundlagen.Socialdemokraterna har lagt fram en motion därdet sägs att beslutanderätten över grundläggandeprinciper såsom offentlighetsprincipen ochmeddelarfriheten inte bör kunna överlåtas utansamtidig ändring av grundlagen. Utskottet svararatt ändringen av regeringsformen inte kan ansesöppna möjlighet att överlåta beslutanderätt somväsentligt rubbar dessa principer utan samtidigändring av grundlagen. Det kan uppfattas som omman har gett Socialdemokraterna garanti för att viinte skall tvingas ändra påtryckfrihetsförordningen. Jag undrar vad''väsentligt rubbar'' innebär. Den frågan skulle jagvilja ställa till tredje vice talman och tillikastatsvetaren . Hur skall vi tolka detsom sägs i betänkandet?