prot · GI097 · 1994-10-11 00:00:00 — Min fråga till är:Kommer att besvara mininterpellation före , så att vi kanklara ut att vi redan genom det begränsade område avEU:s jurisdiktion som omfattar faktiskthar ganska avsevärda möjligheter att påverka? Vi ärju inte alls tvingade att följa allt som sker i EU:sfortsatta utveckling genom något sorts hängavtal ellerlydstatsavtal.Anf. 48 () replik:Herr talman! Jag har tre frågor till BirgittaHambraeus.Birgitta uttrycker en glädje över attMats , å den nya regeringens vägnar, harförklarat att man inte tänker genomföra någongrundlagsändring förrän efter folkomröstningen. Detär samma grundtanke som den förutvaranderegeringen har givit uttryck för. I slutomgången deltog dock inte Centernspartiledare. Innebär det att det inom centergruppenhar funnits en osäkerhet om ifall man skulle hanteradenna grundlagsändring tidigare än vad den gamlaregeringen - och den nya - har tänkt sig?Min andra fråga gäller momsen på studiecirklar,som så bekymrade . Om man numåste införa moms på studiecirklar därför att man ärmedlem i den europeiska unionen, finns det ingentingsom hindrar den svenska att anslå merapengar till studiecirkelverksamheten, för attkompensera den skattehöjning som momsbeläggninginnebär. Tänker , om detta skullebli fallet, lägga fram förslag om ökade anslag tillstudiecirklarna, som kompenserar dem för en sådaneventuell höjning?Min tredje fråga gäller följande. BirgittaHambraeus var en av de argaste och hätskastemotståndarna till när det behandlades häri . Är hennes hätskhet mot avtalet lika stor eller kan hon tänka sig att ha kvar det, i händelseav att svenska folket, trots min förhoppning och minförmodan, skulle rösta nej till ett medlemskap i deneuropeiska unionen?Anf. 49 ()replik:Herr talman! Den viktiga skillnaden mellan vad visade när grundlagsändringen antogs första gången ochblev ett vilande grundlagsförslag och det som MatsHellström deklarerar är - där är vi alla överens -att vi före folkomröstningen inte skall ta upp saken tillprövning igen. Men den viktiga nyhet som MatsHellström kom med är att det endast vid ett ja ifolkomröstningen blir aktuellt att över huvud tagetbehandla denna grundlagsändring eller befästa den.Jag vill gärna returnera en fråga till : Ärdet någonting som också instämmer i? Jagtycker att det är väldigt viktigt och bra. Det får intevara ett grundlagsförslag vilande så att man när somhelst med bara en enkelmajoritet i kan ansluta till EU utannågon ny diskussion.När det gäller studiecirklarna tycker jag att HadarCars kom med en mycket bra idé, att de skall fåkompensation. Jag tar det som ett löfte från HadarCars att vi tillsammans skall kompenserastudieförbunden.EES-avtalet är krångligt och onödigt. Det tyckerjag fortfarande, men vi har det, och näringslivet ärtydligen väldigt förtjust i det. Därför tycker jag att viskall försöka göra det bästa av det.Anf. 50 () replik:Herr talman! Jag får tolka det beträffande grundlagsändringen så, att det inomCenterpartiet tidigare funnits osäkerhet om man skulleanta lagen även om det blev ett nej ifolkomröstningen. Jag är glad att på denpunkten nu kommit till den slutsats som Folkpartietkom till för länge sedan.Slutligen noterar jag, herr talman, att hätskhetenmot är väsentligt mindreframträdande i det säger. serhon avtalet som fördelaktigt för svenskt näringsliv.Hon ser även andra fördelar med det. Det är förfärligtroligt att hon på den här punkten har haft tid ochmöjlighet att tänka om. Tänk om hon skulle blitvungen att tänka om en gång till!Anf. 51 Statsrådet ():Herr talman! Det är kanske litet originellt att svarapå en interpellation när man varken bestämt när denskall besvaras eller känner till innehållet. EftersomBirgitta ändå ställt frågan, får jag välkommentera själva sakfrågan. Där är det i all enkelhetså att man visst kan säga nej till områden i . Då faller de för alla EES-avtaletsmedlemsstater, då urgröps avtalet. Det är eninstabilitet i avtalet som tyvärr gör det så skakigt.Man kan visst inskränka samarbetet, man kan ställasig utanför. Då faller hela avsnittet, och inte bara förvår del utan också för andra.Den andra möjligheten, som debatterats här ,dvs. att förbättra genom enomförhandling, förefaller mig utomordentligtfrämmande. Utan tvekan anser många avmedlemsländerna i den europeiska unionen att de hargivit , , och mycketgoda villkor. Det är vad de anser. Om vi säger nej,respekterar de förstås det. Inte tror jag att de skullelåta oss plocka russin ur en annan kaka genom att göraEES-avtalet mer attraktivt för just . Detförefaller mig utomordentligt främmande.Anf. 52 ()replik:Herr talman! Jag är oerhört mån om att vi skall fåen ordentlig diskussion om möjligheten att påverkaEES-avtalet. Därför skrev jag en interpellation efteratt försökt diskutera frågan med UlfDinkelspiel. Jag lämnade interpellationen tillkammarkansliet . Denkommer av någon anledning inte att anmälas förrän . Därför är min fråga till : KommerMats att göra allt som står i hans makt attse till att vi faktiskt får en diskussion före den 13november? Jag tycker att det är väldigt angeläget. Vihar nämligen möjlighet att påverka alla de nya EU-regler som EU önskar få tillämpbara genom EES-området. Vi har en ganska stor möjlighet att påverkagenom vår initiativrätt, som man ju inte har som EU-medlemsland. Det är bara kommissionen som har denrätten.Vi har också möjligheter att vara med i dearbetsgrupper som utformar de nya reglerna. Det varför mig - det måste jag erkänna - en nyhet, HadarCars, jag hade inte läst så noga i . Det härär viktigt att diskutera och få klargjort. Så ofta sägerman: Det är redan färdigt, vi är tvungna att baraanpassa oss efter allting.Jag hoppas att vill bekräfta att vifår en ordentlig diskussion om möjligheterna tillinflytande genom före folkomröstningen.Anf. 53 Statsrådet ():Herr talman! Jag tycker att vi skall försöka hållaisär olika frågor i kammaren. När och hur eninterpellation som ännu inte anmälts skall besvaras fårtas upp i sinom tid när interpellationen faktiskt finns.I själva sakfrågan är det få som är så angelägnasom jag att fram till den 13 novemberdiskutera , som jag anser var viktigt i detskede det skrevs men som jag anser vara fullständingtotillräckligt för vårt land. Ingen kan vara gladare änjag om vi kan diskutera de villkor som EES-avtaleterbjuder fram till . Jaghoppas också att ordentlig klarhet skall finnas för allasom skall rösta i denna angelägna fråga.Anf. 54 ():Herr talman! När vi träffar vänsterpartister ute iEuropa vill de flesta av dem självklart att vi skall gåmed i EU. De vill ha hjälp i argumentationen för denpolitiska linje som de står för. Men de säger också attdet är viktigt att folket skall få avgöra det här, attfolkets majoritet får bestämma hur vi skall ha det meddet europeiska samarbetet.Från borgerligt håll får jag ofta en annan vinkling.Man säger att vi måste ta ansvar för framtidoch dess konkurrens med de andra stormakterna Japanoch , och då kan vi inte längre lyssna så förfärligtmycket på folkviljan. Folk förstår inte det här riktigt.Det finns trots allt ett auktoritärt odemokratiskt drag idessa sammanhang, som bl.a. tog sig uttryck i NicGrönvalls artikel och som följts upp i andraartiklar, att de folkvalda politikerna utgör ett grus imaskineriet för att få starkt och måste pånågot sätt få mindre makt i sina parlament, sättas ikarantän på ett eller annat sätt. Pessimismen när detgäller folkstyre och demokrati skall vi slå tillbaka motden 13 november.Det vore en katastrof för demokratin om det barafanns ett alternativ - man kan få det intrycket idebatten . Det finns inget alternativ, vi måste gåmed i unionen. Har vi då demokrati om vi inte kanvälja mellan olika demokratier? Det måste rimligenfinnas olika alternativ.Någon frågade varför man inte delat utMaastrichtfördraget till hushållen. I EG-delegationen,där jag sitter med, fick vi den informationen att manfrån danskt håll har varnat för det. Skulle man dela utMaastrichtfördraget till hushållen, skulle de bli såförskräckta att det skulle bli som det gick i ,att folket röstade nej. Man litar inte på folketsförmåga att läsa . Det är den bistrasanningen.Maastrichtfördraget är egentligen en ganskahastigt ihopkommen traktat under trycket av denpolitiska situation som uppträdde efter Berlinmurensfall. Jag och många Europapolitiker med mig tror attdet kommer att få omarbetas rätt grundligt innan detkan leda till något konkret resultat.Herr talman! Det är en sned fördelning påpartirepresentationen här . Det skulle ha behövtsföreträdare för andra partier som vi vet har en kritiskinställning men som har haft svårt att bli nominerade iden valprocedur som vi har. Det är också ett uttryckför den bristande omsorg om demokratin som sprittsig även i vårt land.Propositionen karakteriseras enligt mittförmenande av en mängd kringgående rörelser ochförskönande omskrivningar, som vi har fått gott om idag.Man säger att propositionen skall dras tillbaka vidett nej. Det kan visa sig att hela detta arbete somregering och riksdag nu utför inte får något praktisktresultat. Jag tycker faktiskt att det vore rimligt att densocialdemokratiska regeringen tog en egen ställningoch drog tillbaka propositionen.De finska ställningstagandena har ett helt annatdrag av klarhet och ärlighet. Finländarna formulerarsig ofta som nej-sidan i gör. De säger att såhär blir det, och det är detta som de måste ta ställningtill. Det slirande sättet att formulera sig och dekringgående rörelserna är ingenting som stärkerförtroendet för dem som argumenterar för ettmedlemskap.När vi i den här kammaren behandladefolkomröstningsbetänkandet KU50 var det ingen somkunde tro att de statliga resurser som riksdagentillsköt skulle användas på ett så snett sätt som harvarit fallet under sommaren.Utrikesdepartementets handelsavdelning har gåttut med en broschyr till alla hushåll. Broschyren ärfylld av formuleringar som med rätta kan kritiseras.Om man ställer samma frågor till broschyren och tillSekretariatet för Europainformation får man ofta heltskilda svar. Om man t.ex. frågar om ifall riksdagenkan avgöra om skall delta i EMU:s tredje stegmed gemensam valuta och riksbank svararSekretariatet för Europainformation: Nej, ärjuridiskt bundet av där EMUingår. Vi har inget undantag från de reglerna.Vi vet ju att den dominerande uppfattningen hosja-sidan och i propositionen är att riksdagsjälv beslutar om detta, inte därför att det står så utandärför att man i praktisk politik tydligen inte behöverfölja avtalet.Har fått garantier för att kunna behållaSystembolagets försäljningsmonopol? I broschyrenstår det att Systembolaget skall behållas. MenSekretariatet för Europainformation säger: Nej,kommissionen har sagt att man inte tänker draSystembolagets monopol inför . Meningenting utesluter att någon annan part -- t.ex. envinproducent -- gör det. På det viset kan man gåigenom fråga efter fråga och få -- som jag ser det --betydligt bättre och rakare svar från Sekretariatet förEuropainformation, som också är ett organ förregeringen.Kampen mot narkotikamissbruk och brottslighethar ju varit uppe till diskussion här . De åtgärdersom skall vidtas är skärpta gränskontroller vid de yttregränserna och ökat polisiärt samarbete. Det betyderatt Polisen skall få större möjligheter att ingripa motpersoner inne i landet. När man inte kan agera vidgränserna måste man alltså ingripa mot personer utepå gator och torg. Frågan är då vilka perspektiv dettaöppnar mot ett samhälle där de polisiära åtgärdernamåste förstärkas på det viset. Det är inte säkert attdetta blir ett så särskilt trevligt samhälle.Herr talman! Under de kommande debatternakommer det att finnas anledning att återkomma tillmånga av dessa punkter. Jag är tacksam att den härdebatten trots allt har hållits i dag.Anf. 55 () replik:Herr talman! Liksom många andra av kammarensledamöter har jag nu lyssnat till tre och en halvtimmars debatt. Det har jag gjort därför att jag harvarit angelägen att höra vad nej-sidan har att säga omsitt alternativ. Vi vet vad nej-sidan är emot, men detvore intressant att höra vad man är för. har BengtHurtigs partiledare tröttnat på debatten, så jag fåranvända litet som stand in för GudrunSchyman.Om jag har förstått uppfattning rättär den följande. Det omedelbara alternativet är . Men med formulering harEES-avtalet uppenbara brister fråninflytandesynpunkt. Därför vill att viomedelbart skall inleda förhandlingar med EU-staterna om att vi skall få det inflytande som vi justhar sagt nej till. Då ligger alltså hela frågan omSveriges demokratiska inflytande i EU-staternashänder. Säger EU då nej till linje,sitter vi där med en lösning som enligt era egnaformuleringar har uppenbara brister urinflytandesynvinkel. Kommer ni i en förhandlingmåste ni ha någonting att ge för att få det inflytandesom ni först inte velat ha men som ni nu vill ha iutbyte mot någonting. Vad är det då som ni skall geför att få det som ni inte ville ha?Det är klart att det finns ett alternativ, BengtHurtig. Det är bara det att ni inte vågar redovisa det.Ni vågar inte stå för konsekvenserna. När jag lyssnartill företrädare under denna debatt fårjag ett intryck av att ni står lika nakna som eravalaffischer när det gäller att faktiskt redovisa vad niskall göra. Om inte annat sägs av jag att gå ut i den debatt som har inlettsoch säga att vi har fått bekräftat av Vänsterpartietsföreträdare under denna debatt att ert alternativ ärEES-avtalet, men att ni själva säger att detta är ettalternativ som inte ger det inflytande som viborde ha. Sedan skall lägga sig och beEU om att få inflytande efter det att man harsmutskastat samarbete och sagt nej. Ni är likanakna som era valaffischer.Anf. 56 () replik:Herr talman! Det är ju faktiskt så att vi tror attIsland, , och kommer att varaintressanta för EU också i fortsättningen när det gällernågon form av avtal. Jag är positivt överraskad överden beredvillighet som EU visat i fråga om att lyssnapå EFTA-länderna som har varit i kraft.Det har uppstått problem på några områden. Dethar inte gått att tillämpa som man hartänkt sig. Det gäller t.ex. sjöfartscabotaget, vissaarbetstidsdirektiv som inte islänningarna kundeacceptera och det gäller det tredjesakförsäkringsdirektivet.Nu har man lyft ut dessa tre saker, dvs. de har inteblivit tillämpade inom ram. Det pågårlöpande förhandlingar om en rad områden som ärproblematiska. När det gäller t.ex. lastbilars längd ochandra sådana områden kan vi ju faktiskt försöka attlyfta ut dem ur avtalet och därmed slipper vi dejättelika problem som den stela tillämpningen av EU-direktiv och förordningar medför.Som är formulerat innebär det måste tolerera vissa nationella olikheter, vilketman i praktiken redan har gjort. Man är månom oss som handelspartner och man är mån om att dethela skall fungera så smidigt som möjligt. Det har intevarit något större buller om dessa avsteg iförhandlingarna om , vare sig från EFTA-länderna eller EU-länderna. Man har sett det som enpraktisk lösning på ett praktiskt problem.Anf. 57 () replik:Herr talman! Jag vill passa på att välkomna attBengt i sitt tidigare inlägg bekräftade bilden avatt de europeiska vänsterpartierna tycker attVänsterpartiet i står för en isolationistisklinje.Jag konstaterar också att bekräftarmin bild av linje, dvs. att det är som skall gälla och sedan skall vi be att EU tarhänsyn till oss i alla fall. Det kan man ju göra, menVänsterpartiets linje är att vi skall böna och be menatt vi skall vara bannlysta från möjligheterna att fåvara med och fatta beslut. Det är detta som jag kallarett lika uppenbart pinsamt som plågsamt demokratisktunderskott. Vi kan böna och be och vi kan vädja, menvi kan aldrig vara med och fatta beslut.Detta gäller också åtskilliga av de konkretaexempel som här tog upp. Han taladeom Systembolaget och att den frågan låg hosdomstolen. Det må vara på det sättet även omkommissionen inte har sagt att man skall föra frågandit. Men detta är identiskt med den situation somBengt själv vill ha. Systembolagets framtidkan ligga hos domstolen precis lika mycket vare sigom det är som gäller eller om vi ärmedlemmar. Däremot har vi som medlemmarmöjlighet att agera politiskt för Systembolaget - omvi nu skulle tycka att det är jordens mest angelägnasak. Som EES randstat kan vi böna och be, men vi ärbannlysta från möjligheten att vara med och fattabeslut.Bengt har, i sin partiledares frånvaro,bekräftat att det ni i företräder här är ettrandstatsalternativ, där står utan inflytandeöver viktiga beslut, också över vår egen framtid. Detär ni som står för det demokratiska underskottet. Detbeskedet skall vi med kraft föra ut från dagens debatt.Anf. 58 () replik:Herr talman! Om vi sitter i ochefter en debatt om t.ex. lastbilarna blir nedröstade, ärvi tvungna att införa de kortare lastbilarna, oavsett omvi vill det eller inte, oavsett om vi i riksdagär eniga om att vi inte vill ha dem. Sådan ärsituationen.Om vi däremot hanterar den här frågan inom ram kommer vi att kunna ta uppförhandlingar om att slippa just den delen av avtalet,genom att inget nytt regelverk kommer att införas iSverige utan att riksdag, regering eller myndighetergodkänner ett sådant beslut. Det är skillnaden.Maktlösheten är inte total när det gäller , vilket man ibland kan få ett intryck av. Sedankan det naturligtvis också behöva ske andraförändringar av . Man kan behöva skrivaom hur miljöfrågor, varucirkulation osv. skallhanteras.Jag tycker inte att situationen är sådan att behöver leda till skräck och förtvivlan försvenskt näringsliv och svenska företagare.Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av förste vice talmannen medgavkammaren att pågående ärende samt de ärenden somåterstod på föredragningslistan fick avgöras vidmorgondagens sammanträde.Anf. 59 ():Herr talman! Först vill jag kommentera , som kommer upp gång på gång i den härdebatten. Alla talare är tydligen överens om att är otillräckligt på olika sätt och att det ger ossett svagt inflytande. Därför måste det ha varit en svårvårdslöshet från de partiers sida som var så ivriga attanta , trots att tvingadeavtalsparterna att ändra innehållet, så att EFTA-länderna fick ett mycket svagare inflytande än deskulle ha haft. Det var farligt att hetsa fram det häravtalet. Det fanns ju möjlighet att ta mycket längre tidpå sig för att ta ställning till avtalet än vad riksdagenutnyttjade.Vad som händer är alltså att alla tycks varaense om att det är ett för svagt avtal. påstår ja-sidan att vår enda chans är att också bli medlemmar iden europeiska unionen. Det betyder ju att denfolkomröstning som skall hållas den 13 novemberborde ha hållits redan om . Därom fick viingenting veta.Jag är förvånad över att man dessutom i anförandeefter anförande hackar på dem som är kritiska tillsvenskt EU-medlemskap, därför att de i det här lägetändå tycker att ger större frihetän ett EU-medlemskap skulle ge. Jag tycker faktisktatt ni borde skämmas.Fru talman! Jag anser att de ekonomiskakonsekvenserna av ett svenskt medlemskap iEuropeiska unionen jämfört med fortsatt deltagande idet europeiska ekonomiska samarbetet är otillräckligtbelysta i den förra regeringens proposition. Den härpropositionen är alltså ett dåligt underlag för beslut.Den visar inte vilka skillnaderna kan förväntas ellerbefaras bli mellan nuläget, med , och etteventuellt svenskt medlemskap i unionen.I propositionen står det på sidan 47 att det intefinns någon motsättning mellan de långsiktiga målenför regeringens ekonomiska politik och EU:sriktmärken för den ekonomiska utvecklingen: låginflation, låga räntor, sunda statsfinanser och stabilväxelkurs.I vår nya regerings regeringsdeklaration talas detom en ny inriktning av den ekonomiska politiken, omåtgärder som skall ge bästa möjliga resultat förstatsfinanser, tillväxt och sysselsättning. Den förraregeringen nämnde inte sysselsättningen.Vilka blir då skillnaderna mellan fortsattdeltagande i EES och ett eventuellt svenskt EU-medlemskap med en sådan ny ekonomisk politik? Varfinns analyserna av det? Var finns slutsatserna? Detkommer att behövas krafttag för att vi skall kunnapressa ned arbetslösheten i , speciellt om viblir medlemmar i unionen.Jag har här ett diagram, men jag har till minledsnad blivit informerad om att man kanvisa overheadbilder här i kammaren. Jag hoppas attdet löser sig - det gick bra förut.Diagrammet visar arbetslösheten i procent avarbetskraften och hur den har utvecklats till1993.1981 steg arbetslösheten i Europeiskagemenskapen över 8-procentsnivån, och sedan desshar den legat mellan knappt 9 och . ISverige var arbetslösheten 1981, steg till ca3,1983 och sjönk fram till1989. Den började stiga brant . Under EU-anpassningsåren steg den till , enligt vårkälla, OECD.Hur skall arbetslösheten i kunna pressasned under åtminstone 3,5-procentsnivån, om vi iSverige tvingas ha prisstabilitet som främsta norm förden ekonomiska politiken, som EU har enligtMaastrichtfördraget?Det är lika dystert om vi tittar påsysselsättningstillväxten. i ett diagram jämfört sysselsättningens tillväxt iNordamerika, och . Medansysselsättningen i nästan fördubblades fram till1988 har det inte hänt mycket i Europa.De allra flesta bedömare är eniga om att det är ismå företag som nya jobb kan skapas. Då bör mankanske ta i beaktande det som i ABBför varnade för, nämligen att ett EU-medlemskap skulle leda till ett blodbad påsmåföretag.Jag måste till slut fråga, fru talman: Hur hade detgått för småföretagen och för svensk exportindustriom redan varit med i Europeiska unionen? Dåhade kronan inte tillåtits flyta och därmed få en merrealistisk kurs. Då hade inte svensk exportindustri fåttsin största chans på tiotals år. Då hade arbetslöshetennog inte börjat minska . Småföretagen hade inteheller haft möjlighet att som underleverantörerleverera till de större företagen.Anf. 60 Statsrådet ():Fru talman! En av de frågor som upp är värd att upprepa. Han frågade: Om nuEES-avtalet ger så litet inflytande, varför är det då såmånga partier som har förespråkat detta avtal? Det äri och för sig en fråga som det är relevant att ställa.Jag tror också att det är ganska viktigt att besvaraden, därför att svaret ger det perspektiv som debattenhittills har saknat.På slutet av 80-talet var EG inriktat på att fördjupasitt samarbete men inte på att utvidga det. När maninbjöd EFTA-länderna till starten av förhandlingarnaom talade man också om ett i olikaavseenden jämställt avtal när det gällde olika typer avinflytande i avtalet. EFTA-länderna gick in i den förhandlingen.Sedan hände det som har berörts väldigt litet i denhär debatten och som visar hur oerhört snabbt viglömmer viktiga historiska skeenden.Den 9 november 1989 föll . Dåvandrade människor upp på muren. Östtyska"Volkspolizei" sköt inte. föll alltså.Järnridån föll. upplöstes, ochsedermera upplöstes . Det var enrevolution som skedde i , med början inovember 1989 - en revolution i vår del av världen.Då var detta på allas våra näthinnor. tycks det varabortglömt.Detta ledde då i EG:s ledning ganska snabbt tillhelt andra signaler. Det märktes också iförhandlingarna, och det redovisades i dåvarandeolika EES-samrådsorgan. EG förstod att nu var det enny dagordning som måste gälla i : Hur skall vii den rika västvärlden kunna hjälpa till med attintegrera de nya fria länderna i i en modernekonomi och demokrati? Därmed kom också EES-förhandlingarna att ändras. Det märktes redan påvårvintern 1990 att det inte längre handlade om dettainflytande. I stället erbjöds EFTA-ländernasregeringar möjligheten att söka medlemskap i den förutsebara delen av 1990-talet.Det var en förändring från EG:s sida där man intehade tänkt sig en utvidgning. förstod man att det ihög grad handlar om hur vi i den rika delen av Europatillsammans skall kunna hjälpa till så att hela Europakan få ett drägligt liv, och det gäller då folkflertalet,under våra barns livstid.Det var heller ingen tillfällighet att regeringarna iSverige, och svarade på densituationen genom att, för del av diskussioner i , sökamedlemskap i den europeiska gemenskapen, som dethette . Det är den processen som så harglömts bort i dagens diskussion, dvs.