prot · GH0978 · 1994-03-23 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:78Onsdagen den 23 marsKl. 9.00 -- 19.261 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 17 mars.2 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1993/94/152 till skatteutskottet1993/94/159 till socialförsäkringsutskottetMotionerna1993/94:Sk35--Sk37 till skatteutskottet3 § Information från regeringen om läget i f.d.Jugoslavien och svenskt deltagande ifredsbevarande insatserAnf. 1 Utrikesminister ():Fru talman! Kriget i Bosnien har blivit ett sår somplågar hela . En lång rad internationellainitiativ och fredsplaner under de gångna två årenhar kört fast. De har bidragit till att belysa detinternationella samfundets oförmåga och våndainför de fortsatta striderna på marken. Trots demånga grusade förhoppningarna om fred har detinternationella engagemanget ändå fortsatt.Jag tror att vi står på en fastare grundnär vi nu hoppas kunna se ett slut på konflikten.NATO:s ultimatum till bosnienserberna ledde tillatt artilleriet tystnade och drogs bort från Sarajevo.Av avgörande betydelse är att och Rysslandhar engagerat sig direkt i fredsprocessen.Möjligheterna att sätta maximalt tryck på parternahar därmed ökat markant. Nya möjligheter haröppnats. Det främsta resultatet härav ärundertecknandet avWashingtonöverenskommelsen i fredags.Den bosniska regeringen och de bosniskakroaterna har nått en överenskommelse om enfederation i Bosnien som skall förenas medKroatien i en konfederation. Det återstår bl.a. attnå enighet om federationens geografiskaomfattning och indelning, vilket ej kanåstadkommas utan förhandlingar med de bosniskaserberna. Från amerikansk och rysk sida görs detnu stora ansträngningar för att också få de bosniskaserberna att acceptera och i någon form ansluta sigtill den kroatisk-muslimska uppgörelsen. Dockråder fortsatt osäkerhet om de serbiska avsikterna,och det kan bli fråga om en komplicerad ochutdragen förhandling. Det bör dock ligga i Belgradsoch bosnienserbernas intresse att ej ytterligareisoleras.En hoppingivande utveckling kan också vara på vägi . För att denna skall förverkligas krävsåterhållsamhet från båda parter. Jag framfördeockså till utrikesminister i går att det nuär viktigt att precisera tillräckligt långtgåendegarantier för den serbiska minoriteten i de FN-kontrollerade områdena.Fru talman! Det är ännu för tidigt att dra slutsatsenatt kriget i f.d. , genom dethändelseförlopp jag beskrivit, går mot sitt slut. Detär framför allt för tidigt att säga att de djupamotsättningarna är på väg att övervinnas.Men det finns grund för att tro att krigströtthet ochstarka internationella påtryckningar nu har lett tillatt fredliga lösningar på allvar eftersträvas avparterna. Det vi nu ser är förhoppningsvis enfredens dynamik.Vad krävs då av det internationella samfundet föratt denna dynamik skall fortsätta att driva påutvecklingen i rätt riktning?-- Det krävs en fortsatt internationell närvaro iolika former, militärt och på det civila området. FNhar vädjat till nya och befintliga truppbidragare attbistå med ytterligare personal. harsammanlagt knappt 5 000 personer utlovats,huvudsakligen från , ,och .-- Det krävs att det internationella samfundetfortsätter att uppvisa enighet och fasthet i sittuppträdande mot de krigförande parterna. Det ärnödvändigt att alla utanförstående länder drar åtsamma håll och har en gemensam syn på vad de villuppnå.-- Det krävs att Unproforstyrkorna på marken kanuppträda med auktoritet och att de också får detstöd, bl.a. i form av flygskydd, som står till buds.-- Det krävs vidare att militära och civila åtgärdergår hand i hand. General betonar särskilt ensak: belägring, 23 000 döda, 18 800skadade, många lemlästade, tömda butiker, brist påmat och bränsle, ett ständigt granatregn och skottfrån krypskyttar måste befolkning för attkunna tro uppleva påtagliga framstegdag för dag. Belägringen måste brytas, vägaröppnas, el- och vattennätet repareras, ett civilt livlångsamt återupptas. Detta är en lika viktig del avfredsprocessen som de politiska förhandlingarna.Allt detta måste Unprofor kunna bistå med. Vi harredan sett de första stegen i denna strategiförverkligas.-- Det krävs att fredsansträngningarna får fäste iövriga delar av Bosnien. Hela den drabbadebosniska befolkningen måste märka att det civilasamhället återvinner terräng. Hävandet av Maglajsbelägring är mot denna bakgrund glädjande.-- Det krävs slutligen att det internationellatrycket för en fredsuppgörelse för Bosnien intemattas förrän en varaktig sådan verkligengenomförs. Ett fullständigt hävande avsanktionerna mot bör inte göras förrän vinått klarhet beträffande framtid. Ennormalisering av förbindelserna med Serbienkräver enligt min mening också en för allabefolkningsgrupper rimlig lösning avKosovofrågan.På detta sätt kan fredens krafter få överhanden ochen ond spiral brytas.Sverige är för sin del engagerat på bred front i deinternationella ansträngningarna att skapa fred if.d. Vi för en nära politisk dialog medde mest engagerade staterna och även medparterna i konflikten. Vi tar ett betydande ansvar iform av omfattande militära, ekonomiska ochhumanitära insatser. Vi visar vår beredskap attsolidariskt bidra till att lösa en svår kris i det nyaEuropa. Det är en tillgång att det i denna kammareråder bred enighet om det svenska engagemanget.Under ett besök vid FN-styrkor iKroatien, Bosnien och fick jag ochmin delegation ett starkt intryck av de svenskainsatsernas betydelse. I Tuzlaområdet har dennordiska FN-styrkan en stor del av ansvaret för attett civilt liv trots allt kan gå vidare. Våra trupper harbidragit till såväl ökad politisk och militär stabiliteti regionen som till möjligheter för UNHCR ochandra humanitära organisationer att nå ut medförnödenheter till den nödlidande befolkningen iBosnien.I de tre FN-insatserna i f.d. bidrarSverige med ca 1 300 personer,vilket innebär att vi är bland de fem störstabidragarna av trupper till Unprofor, vars totalastyrka uppgår till drygt 30 000 personer. Även omUnproforinsatsen är militär till sin karaktär skallman komma ihåg att de förtroendeskapandeinsatserna spelar en viktig roll, framför allt genomcivilpolisernas och de militära observatörernasverksamhet.Sedan det danska stridsvagnskompaniet tillförtshuvudstyrkan är den nordiska FN-kontingenten iBosnien fulltalig. Styrkan verkar under svåraförhållanden och har utsatts för så gott som dagligbeskjutning. Huvuduppgifterna har varit attetablera rörelsefrihet i det ca 200 kvadratkilometerstora området, skydda UNHCR:s humanitärahjälpsändningar samt övervaka eldupphöravtal.Förutom verksamhet i Tuzlaområdet har desvenska FN-trupperna genomfört olikaspecialuppgifter i andra delar av Bosnien, bl.a. dennu pågående övervakningsuppgiften påIgmanberget söder om av Tuzla flygplats har länge prioriteratsav FN. Flygplatsen har en betydande kapacitet ochär viktig inte minst för att man skall kunna nå frammed humanitär hjälp i regionen.Efter det att FN-styrkan övertagit den militärakontrollen över flygplatsen och detförsta landat i går beräknas dehumanitära hjälpsändningarna kunna inledas inomkort. har erbjudit UNHCR att disponeradet Herculesplan som trafikerarSarajevo även för trafik på Tuzla flygplats.Den nordiska styrkan har vunnit erkännande avUnprofors ledning och av sina kolleger i andratruppenheter. Jag vill utnyttja detta tillfälle att tillriksdagens protokoll föra den svenska regeringensstora tacksamhet och erkänsla för deutomordentliga insatser som svenska soldater ochverksamma inom räddningstjänst ochbiståndsverksamhet uträttat och uträttar i hela f.d.Jugoslavien, ofta under svåra och riskablaförhållanden.Fru talman! Regeringen arbetar hårt med attsnabbt söka tillmötesgå önskemålet om utökadeFN-insatser i Bosnien. Konkret innebär detta att vii första hand försöker genomföra en flyttning av detsvenska skyttekompaniet i . En radpraktiska frågor måste emellertid lösas innan vi kanavgöra om och när en sådan förflyttning kan ske.Det är självklart att tjänstgöring i Bosnien måstebaseras på frivillighet.Jag vill här understryka att det under allaomständigheter är viktigt att FN-truppen blir kvari och att styrkan där behåller sinmultinationella karaktär. Regeringen har också ettnära samråd med de andra nordiskatruppbidragarna i denna fråga.Fru talman! Unprofors nuvarande mandat löper utden . inledde undermåndagen diskussionen om det nya mandatet.Generalsekreteraren har inför säkerhetsrådetpekat på att de främsta orsakerna till att Unproforshittillsvarande mandat inte kunnat utföras ärbristande samarbetsvilja hos parterna ochotillräckliga truppbidrag. Det är min förhoppningatt den positiva utveckling som vi sett den senastetiden också skall innebära ett ökat stöd frånparterna till FN:s insatser och därmed ävenförutsättningar för ytterligare truppbidrag. Iförlängningen ligger då en FN-insats som i verkligmening blir fredsbevarande med ökade civilainslag. är berett att aktivt och konstruktivtstödja FN:s olika insatser genom att stärka såvälUnprofor som den humanitära verksamheten.Kriget fortsätter dock på sina håll, ochbeslutsamma militära FN-insatser kommer attkrävas. Det militära flygunderstödet för FN-truppen är därvid av största betydelse för FN-truppens säkerhet.Frågan om FN-truppernas säkerhet måste löpandeuppmärksammas, och som bekant har FN i samrådmed NATO utarbetat regler för flygunderstöd isjälvförsvar mot attacker. Upprepade incidenterhar dock visat att rutinerna för flyginsatser intefungerat tillfredsställande. Lång tidsutdräkt ochandra komplikationer i den civila och militära delenav Unprofor har omöjliggjort flygskydd medvapeninsats. verkar nu i samråd med andraländer för att en effektivare orderingångbrådskande skall införas. Jag vill understryka attden svenska kontingenten i Bosnien från börjanvisat ett fast uppträdande och därigenom vunnitparternas respekt.Vår erfarenhet av Jugoslavienoperationerna harlärt oss att ledningsfunktionerna för FN-insatsernamåste stärkas. Truppbidragande länder måste gesrelevant inflytande och information genomfortlöpande kontakter med . Deallt tätare truppbidragarmöten som äger rum iNew ligger i linje med svenska önskemål.Den humanitära situationen i Bosnien har undervintern varit allvarlig, men direkt hungersnöd harkunnat undvikas efter omfattande humanitära FN-insatser. Vi får aldrig glömma att Unproforshuvuduppgift i f.d. varit humanitär ochatt dess insatser jämte UNHCR:s och andraorganisationers varit avgörande. avbefolkningen på regeringskontrollerat område harvarit beroende av hjälpsändningar för att överleva.Unprofor har som vi vet spelat en viktig roll genomskyddet av de humanitära transporterna, vilketvarit en huvuduppgift för den nordiska styrkan iTuzla.De svenska humanitära insatserna i f.d.Jugoslavien är mycket omfattande, och nya insatserplaneras. Stödet inkluderar bl.a. flyktingprogramgenom UNHCR i hela regionen, bostäder tillflyktingar, rehabilitering av krigsskadade genomWHO och ett särskilt program för drabbadekvinnor.Sverige avser att spela en aktiv roll i arbetet förBosniens återuppbyggnad.Inom UD har vi tillsatt en särskild grupp förplaneringen av återuppbyggnadsinsatser. Vi har idessa frågor också inlett en dialog med övriganordiska länder och med EU samt avser taytterligare initiativ i . Även ESK kanspela en viktig roll för försoning och stärkande avdemokratiska institutioner och försvar avmänskliga rättigheter, vilket bl.a. framgår avWashingtonöverenskommelsen.Stöd för demokrati, fria media och mänskligarättigheter i hela det f.d. ser Sverigesom en central uppgift i ansträngningarna för attsäkra freden. Det är viktigt attåteruppbyggnadsprojekten stöttar och stärkerfredsprocessen och att projekt genomförs somfrämjar samarbete mellan parterna. Bosniens egnaresurser måste till fullo utnyttjas.Även återvändande flyktingar kan i dettasammanhang efter ytterligare utbildning spela enpositiv och konstruktiv roll.Fru talman! Sammanfattningsvis, fortsättersitt politiska, militära och humanitära engagemangför att bidraga till att bringa fred till f.d.Jugoslavien. Högt på dagordningen står stärkandetav Unprofor samt ett aktivt agerande för ensamordnad internationell återuppbyggnadsinsats.Anf. 2 HANS ():Fru talman! Jag tackar utrikesministern för den härframställningen. Vi har fått åtskillig information.Det är ytterst angeläget att alla ansträngningar nugörs för att en rättvis fred skall kunna skapas.Därför tycker jag att det är angeläget att manunderstryker insatsernas fredsbevarande karaktäroch att ingenting görs som kan äventyra de lovvärdaförsök som görs. På denna punkt skulle jag viljaställa en fråga till utrikesministern. I vilkenutsträckning överstiger de insatser som Sverigeskall göra ytterligare vad vi har fått beskedom? Det fanns en gräns på omkring 1 000 man frånsvensk sida. nämnde utrikesministern 1 300.Vad blir kostnaden för de ökade insatserna?Jag vill också fråga utrikesministern omsanktionerna. Det förefaller mig som om det nu rörsig om en mindre fråga som skulle kunna leda tillhävandet av sanktionerna. Jag tycker att det ärangeläget att tillvarata alla de möjligheter som finnsför att häva sanktionerna. Jag tror att det skullemedverka till att skapa fred. Det är dessutomytterligt angeläget att grannländerna som är hårtdrabbade kan komma i en bättre situation. Jagskulle vilja höra hur utrikesministern ser pågrannländernas situation.Det är naturligtvis ytterligt viktigt med dehumanitära insatserna. Jag uppskattar att nyaansträngningar och nya insatser skall göras. Menäven på den här punkten är det angeläget attinsatserna görs i enlighet med de behov som finns iolika delar och att man inte är partisk. Jag skullevilja veta vad utrikesministern säger om insatsernanär det gäller Kosovo.Anf. 3 Utrikesminister ():Fru talman! Jag vill gärna börja med Hans GöransFrancks fråga om truppbidrag. Jag nämnde ca 1 300svenskar totalt inom ramen för Unprofor. Detinkluderar även de svenska insatserna i Kroatien.Vi har sammantaget 200 svenskar i viaUnprofor på olika sätt. Vi har t.ex. civilpoliser ochmilitära observatörer. Siffran gäller för ,och sammantaget.I Bosnien, som är aktuell, försöker vi öka desvenska insatserna. är ca 860 svenskarverksamma i Bosnien. Vi diskuterar nu ettytterligare kompani. Det skulle medföra att vi komi närheten och möjligen något över de 1 000 mansom har nämnts i det särskilda riksdagsbeslutet.Samtidigt tycker jag att det är värt att återigenpåpeka att, vilket jag också nämnde i minredovisning, förhoppningen faktiskt är attUnprofors uppgifter i Bosnien skall röra sig iriktning mot alltmer av en klassisk fredsbevarandeinsats. Jag kan berätta för att imitt samtal med general i såuttryckte han klart förhoppningen att detta skulleske.Jag delar oro förgrannländernas situation. De drabbas hårt avsanktionerna. Därför har inom ramen förESK tagit initiativ till en särskild konferens somägde rum i för att samordnainternationellt bistånd till grannländerna, bl.a.världsbankslån och andra sådana insatser. Enfinansiell uppgörelse har ingåtts med ,i går, och . Det pågår en rörelse för attstötta grannländerna. är det min mycketbestämda uppfattning att sanktionerna gentemotSerbien icke får hävas innan vi ser en klar fredsviljafrån serbernas sida och innan vi ser att de ärberedda att honorera de territoriella eftergifter somde i de olika fredsförhandlingarna har gett uttryckför att de skall göra. Detta är det mest effektivapåtryckningsmedel vi har gentemot Serbien.Det får icke släppas innan vi ser en rörelse frånserbisk sida. Det är oerhört viktigt.Hjälpinsatserna och återuppbyggnadsbiståndetmåste koordineras. Planeringen måste framför alltkomma i gång. Än så länge har icke särskilt mycketgjorts eller tänkts i det internationella samfundet.Vi i har en möjlighet att varapådrivande. Det tänker vi vara i den nordiskakretsen och i . Vi tänker också framföravåra synpunker inom EU-kretsen.Anf. 4 ():Fru talman! Jag vill också tacka utrikesministernför den här informationen. Jag gläder mig särskiltöver att regeringen nu tänker ta initiativ till samtalom återuppbyggnad. Just nu finns faktisktmöjligheten att ta ett stort steg framåt. ärdissidenter, fredsaktivister,kulturarbetare m.fl. från de nya länderna på västraBalkan här i med anledning av en konferenssom hölls på initiativ av samtliga politiskapartiers kvinnoförbund. Det finns således utmärktatillfällen för regeringen, oss parlamentariker ochfolkrörelser att ta kontakter, få veta vilka behov detfinns i samband med uppbyggnaden av det civilasamhället, stödja demokratiska organisationer osv.I vilka fora förs dessa diskussioner ?Utrikesministern nämnde den nordiska kretsen.Finns det någon särskild grupp i den svenskaregeringen som har tagit på sig ansvaret för att drivadessa diskussioner?Jag har ytterligare en angelägen fråga. För dekrigsdrabbade människorna är det oerhört viktigtoch en symbolfråga att deras kulturarv kanåterställas . Jag undrar om detfinns några planer på återuppbyggnad? Engagerarsig svenska myndigheter tillsammans medmotsvarande myndigheter i Bosnien och Kroatienför att sätta i gång en återuppbyggand av detförstörda kulturarvet i Bosnien och ?Anf. 5 Utrikesminister ():Fru talman! Tack för de frågorna. Jag delar heltViola Furubjelkes uppfattning om betydelsen av deenskilda organisationerna och att vi i storutsträckning måste stimulera och arbeta genomolika former av enskilda organisationer. Jag tror attparlamentariker är en grupp som kan ha storbetydelse.I går träffade jag den grupp författare ochintellektuella som svenska Helsingforskommitténhar inbjudit till . Jag fick då ytterligarebelyst hur viktigt stöd för demokratisk utvecklingoch frågor gällande mänskliga rättigheter är. därför som jag i min redogörelse tryckte hårtpå att jag anser att det är helt nödvändigt attSverige går in för att utarbeta ett särskiltdemokratibistånd för f.d. . I dettamåste enskilda organisationer naturligtvis spela enmycket stor roll.När det gäller regeringens förberedelsearbete harvi, som jag nämnde, en Balkangrupp inom ramenför . En särskild arbetsgruppdär ochKulturdepartementet har verkat har redanutarbetat en rapport om hur bosniska flyktingargenom lämplig utbildning skall kunna bli en resursi återuppbyggnadsarbetet i Bosnien. Detta ärnågonting som jag också ser att är ettföregångsland i. Vi kan försöka föra ut dessa tankari samverkan med andra länder, vilket vi avser attgöra. Vi kommer också att på statssekretarnivå taitu med arbetet. Ett antal berörda departementkommer att utarbeta planer för ettåteruppbyggnadsbistånd. Vi kommer mycketbestämt att ta itu med dessa frågor.Anf. 6 ():Fru talman! Jag får också börja med att tacka förinformationen. Jag vill särskilt instämma i detacksamma ord som utrikesministern riktade tillpersonalen på plats. Jag tror att en mycket viktigförutsättning är att all personal som finns därkänner ett oerhört starkt stöd från regeringen ochfrån hela denna kammare, och det tror jag att dengör. Mot den bakgrunden skulle jag vilja ställa enfråga med anledning av utrikesministerns besök iMakedonien alldeles nyligen.Vi har förstått att utrikesministern då hade klart försig att det eventuelllt skulle vara möjligt att flyttadelar av Makedonienstyrkan till Bosnien.Utrikesministern tog då inte den möjlighet somfanns att diskutera den frågan med de direktberörda. Det diskuterades möjligen med delar avbataljonsledningen men inte med alla berörda.Detta har upprört stora delar av den personal somfinns på plats.Min fråga till utrikesministern är: Hade det intevarit ett utmärkt och lämpligt tillfälle att diskuteradenna fråga med alla berörda? De skulle då på heltannat sätt ha känt sig involverade i de planer somfanns. Det måste de om vi skall kunna räkna medatt de skall fortsätta att göra sin viktiga uppgift. Enannan viktig orsak till att vi bör hålla en öppen ochrejäl diskussion med alla berörda är att det är ennödvändig förutsättning för att vi skall lyckas mednyrekryteringen . Varför tog inteutrikesministern tillfället i akt att diskutera medalla berörda i ?Anf. 7 Utrikesminister ():Fru talman! Tack för den frågan. Enligt minuppfattning hade det inte varit lämpligt för mig attta upp denna fråga med de enskilda soldaternaunder mitt besök i . Förklaringen ärmycket enkel. Efter samråd med de övriga nordiskaländerna lämnade besked om att Sverigekan tänka sig två optioner för att tillmötesgågeneralsekreterarens uppmaning om flera truppertill Bosnien. Det kan vara fråga om antingen enöverflyttning av frivilliga från Makedonienstyrkaneller nyrekrytering här hemma eller både-och --vilket det i själva verket kan komma att bli. Detbeskedet lämnades i New York.Jag flög till . den torsdagen skullepartiledaröverläggningar äga rum i omfrågan. Statsministern skulle konsultera övrigapartiledare om deras inställning till eventuellöverflyttning osv. Det ankom inte på mig att ta uppdenna fråga när jag besökte våra svenska soldater.Eftersom partiöverläggningen icke hade ägt rumoch det inte fanns besked till mig från Stockholmhade det varit, enligt min uppfattning, alldeles felatt ta upp denna fråga. Jag vill agera på fast grundi förhållande till både officerare och soldater, dvs.när jag har ett klart besked att ge.Detta besked kom senare på torsdagkvällen efterdet att partiledaröverläggningarna hade ägt rum.Jag hade ett särskilt informationsmöte när jag påfredagen träffade befälet i Makedonienstyrkan påflyplatsen innan jag åkte. Jag bad sedan dem attvidarebefordra informationen ompartiledaröverläggningarna i . Jag tyckerfortfarande att det var det korrekta sättet atthandla.Anf. 8 ():Fru talman! Jag kan ha förståelse för det. Menfaktum kvarstår att detta var en uppgift som fannsatt läsa i många tidningar i både och andraländer. Det ledde till att de berörda personerna fickinformationen från anhöriga hemma i ochfrån internationell press.Därför anser jag att utrikesministern hade kunnatha en principdiskussion med de berörda och inteöverlåtit den diskussionen till ledningen förbataljonen. Jag tycker att man mycket väl kan talamed alla personalkategorier om frågor som iprincip inte är beslutade ännu men som står fördörren. Det går att sträva efter att efterhöra derasuppfattning. Jag tror då att den personalgruppenhade känt en helt annan entusiasm för att delta iden bosniska styrkan i framtiden.Anf. 9 Utrikesminister ():Fru talman! Jag tycker att diskussionen medsoldaterna ankommer på försvarsstaben ochförsvarsledningen. Det är de som skall hantera defrågorna. Det hade varit direkt fel av mig att ställadenna fråga till de enskilda soldaterna. Den vardessutom inte klarlagd på hemmaplan. Jag tyckeratt det är viktigt att agera korrekt i sådana frågor --och det gjorde jag.Anf. 10 ():Fru talman! Jag tycker att vi fick en utförlig och brainformation, och den vill jag också tacka för.Jag har några kommentarer och frågor. Sverigedeltar i FN-sanktionerna mot Restjugoslavien, dvs.Serbien och . Är det då inte litetegendomligt att vi utvisar asylsökande till både detegentliga och till Kosovo? Man kan säga attdet är inte samma sak. Men jag måste ändå hävdaatt det är egendomligt. Jag skulle vilja hörautrikesministerns kommentar.Med stöd från regeringen och SIDA gör ett stortantal svenska biståndsorganisationer en stor insatsi Bosnien. öppnas nya områden. Efterutrikesministerns positiva framtoning här utgår jagfrån att det skall bli ett fortsatt stöd så att de nyaområdena kan nås med hjälpinsatser.De folkliga biståndsorganisationerna säger öppetatt rätt utnyttjat kan biståndet bidra till förståelsemellan de olika grupperna och försoning. Hurkommer regeringen att agera i detta spel?Fru talman! Radio- och används iden psykologiska krigföringen. Vi har tidigarediskuterat stöd till oberoende radio- och . Är regeringen beredd att göra insatser?Anf. 11 Utrikesminister ():Fru talman! Hanpåminde mig om ett par frågor som jag inte riktigthade tagit upp i mina tidigare svar.Sverige har under sitt ESK-ordförandeskap ägnatstor möda och omsorg om Kosovofrågan. Det varmed ett djupt beklagande som vi tvingadesacceptera Belgradregimens diktat att vår mission iKosovo måste upphöra.