prot · GH09109 · 1994-05-24 00:00:00 — Vi har haft möten med myndigheterna ifråga, , , för miljöstrategisk forskning. Stiftelsenför miljöstrategisk forskning, som kallasför Mistra, är inte färdig med fördelningen avmedel. , och ävenSGU -- framför allt -- finansierar i dagutvecklingen av teknik för skydd motstranderosion. De säger att det är möjligt att inomtvå ha fått fram en mer flexibel ochmiljöanpassad teknik. Man förordar samarbetemed kommunerna, stöder deterosionsskadecentrum som har bildats och ärberedd att med sitt teknikupphandlingsstödmedverka till introduktionen av nyerosionsskyddsteknik.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1993/94:535 om delningen avpensionsrättigheterAnf. 75 Statsrådet ():Fru talman! har -- med utgångspunktfrån påpekande att effekterna aven delning av pensionsrättigheter för makar föddaår eller senare blir mer förutsägbara omgarantipensionen beräknas utan hänsyn till viddelning överlåten respektive mottagenpensionsrätt -- frågat mig om jag kommer att verkaför att denna frågeställning blir ytterligare belyst idet fortsatta utredningsarbetet.Harry har ställt frågan mot bakgrund av attdet i regeringens proposition (prop. 1993/94:250)om reformering av det allmänna pensionssystemetanges att det bör övervägas om inte också makarfödda --1953 skulle kunna omfattasav delningssystemet och att huvudinriktningen börvara att införa ett delningssystem även för dengruppen, förutsatt att det inte visar sig att ett sådantsystem skulle innebära betydande tekniskakomplikationer.I Pensionsarbetsgruppens betänkande (SOU1994:20) om ett reformerat pensionssystemkonstaterades bl.a. att effekterna av delning avpensionsrätt inom den inkomstrelateradeålderspensioneringen samspelar i olika hänseendenmed andra delar av det allmänna pensionssystemet.Delningen kan t.ex. innebär att pensionsrättighetersom överförts från den ena maken till den andraoch registrerats på dennes pensionskonto inte gerupphov till en motsvarande högre livspension hosmottagaren på grund av att denne trots delningenkommer att få del av grundskyddet inomålderspensionssystemet i form av den föreslagnagarantipensionen. Det redovisade påpekandetfrån ingick i verkets remissvarmed anledning av arbetsgruppens betänkande.Om jag har tolkat frågeställaren rätt önskar hanbesked om jag är beredd att i det fortsatta arbetetmed reformering av det allmänna pensionssystemetöverväga ett delningssystem för de aktuellaåldersgrupperna, där garantipensionen beräknasutan hänsyn till den pensionsrätt som kan varaöverlåten respektive mottagen.Det är min och regeringens uppfattning att ettsystem för delning av pensionsrättigheter skallinföras för makar födda eller senare och attmöjligheten att införa ett sådant system även förmakar födda --1953 skallövervägas. Den närmare utformningen av ettdelningssystem är det för tidigt attgå in på. Jag kan dock lova redan nu att denaktuella frågeställningen kommer att ytterligarebelysas i det fortsatta arbetet.Anf. 76 ():Fru talman! Jag vill uttrycka mitt tack till statsrådetför svaret. Ur min synvinkel är svaret myckettillfredsställande. Själv är jag mycket positiv tillförslaget om delning av pensionsrätt mellan makar.Arbetsgruppen föreslog denna rätt för makar föddaår och . Propositionen öppnar för endelning av pensionsrättigheter för makar som ärfödda åren 1935--1953, vilket jag är mycket positivtill.Det som något oroar mig har inte så mycket medförslagen att göra, utan det har med den allmännadebatten att göra. Det framkommer också avRiksskatteverkets remissvar att man kanske avstårfrån att dela denna pensionsrätt därför att man troratt det kan påverka garantipensionen. Det är juingen mening att avhända sig en pensionsrätt omden som får pensionsrätten ändå skulle fått dennapension.Men min uppfattning är att de allra flesta somdenna delning av pensionsrätten har någonbetydelse för har livsinkomster som ligger över deninkomst som berättigar till en garantipension. Detvore därför mycket olyckligt om man skulle avståfrån att dela pensionsrätten därför att detta talkommit upp.Men sade statsrådet att han är beredd att verkaför att den aktuella frågeställningen ytterligarebelyses i det fortsatta arbetet. Det är jag mycketglad för.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1993/94:540 ommusikterapiAnf. 77 Statsrådet ():Fru talman! har frågat vilkaåtgärder statsrådet avser att vidta för att stimuleraanvändningen av musikterapi i vården,enkannerligen i psykvården och demensvården.Det finns ett antal behandlingsformer och somanvänds för att bearbeta t.ex. psykiska besvär utanatt ha språket som det väsentliga redskapet. Depatienter som av något skäl har svårt att uttryckasig med hjälp av talspråk kan ha svårt att dra nyttaav psykoterapi som helt bygger på samtal.Musikterapi som tar upp i sinfråga, används i arbetet med bl.a.utvecklingsstörda personer.Enligt vad jag har erfarit är musikterapi enterapiform som uppskattas av många och somanvänds på flera håll inom bl.a. hälso- ochsjukvården. Dessutom har jag genomPsykiatriutredningens rapport om Psykiatrin ochdess patienter fått information om att dekonstnärliga terapiformerna -- där musikterapiingår -- börjar bli starkt efterfrågade på vissa håll.Jag vill framhålla att det inte ingår i regeringensuppgifter att rekommendera vårdgivare m.fl. vilkaenskilda terapimetoder som de bör använda i vårdoch rehabilitering. Som vetinnebär bestämmelserna i hälso- ochsjukvårdslagen att det är sjukvårdshuvudmännensansvar att bestämma hur vården skall organiserasoch vad den skall innehålla för att uppnå detövergripande målet om en god hälsa och en vård pålika villkor för hela befolkningen.Avslutningsvis vill jag nämna att regeringentidigare detta budgetår har vidtagit åtgärder för attöka tillgången till psykoterapi. Vi har tagit initiativtill att höja den särskilda ersättningen förpsykoterapeutisk verksamhet som lämnas tillsjukvårdshuvudmännen från 24,5 miljoner kronorför till för innevarandeår. Genom detta medelstillskott har patienterna fåttökade möjligheter att få psykoterapi tillpatientavgift och med högkostnadsskydd.Anf. 78 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet för svaretpå min fråga.I september månad -- tror jag att det var -- förraåret befann jag mig i . Jag, tillsammansmed , var på HagegårdenMusikcenter, som så många av oss känner till. Jagträffade där rektor för Ingesundsmusikhögskola och ställde frågan hur man användesin kunskap om musikterapi i vården och vilkamöjligheter som det finns att föra ut sådan terapi.Han blev glad för frågan, sade han. Han tog ettexempel som jag gärna skulle vilja skildra.Man hade haft en patient som hade kramper. Manvisste inte vad kramperna berodde på. Händernavar tätt slutna till bröstet och darrade. Patientenkunde inte lossa dem även om han ville, inte hellerkunde någon i vården göra det. Man försökte dåmed musikterapi. märkte man atthänderna började vibrera. Efter --jag känner inte till tidsintevallet -- fick man ettavstånd mellan kroppen och händerna där mankunde lägga in en trumma. I och med det börjadevibrationerna naturligtvis ges ljud. Denna rytmenbetydde, det fick jag lära mig av detta besök, attpatienten fick kontakt med sig själv och -- om manfår uttrycka det så -- med sin omgivning.Det var för mig ett fantastiskt bevis för något somjag träffat på tidigare, nämligen attmusiken och inte minst rytmen, har en oerhördbetydelse för oss människor, även om vi inte ärmusikaliska. När jag talade med denne rektor sadejag att jag vid tillfälle skulle föra fram detta iriksdagen, eftersom jag tycker att detta är såväsentligt.Min förhoppning är att man på olika vägar skallkunna stimulera användningen av dennamusikterapi. Jag vet att det sker en sådananvändning, men jag är också ganska övertygad omatt den inte sker i den utsträckning som framför alltpatienterna, men även samhället, skulle ha nyttaav.Anf. 79 Statsrådet ():Fru talman! Den beskrivning som ElisabethFleetwood gjorde av ett fall där man haft glädje avdenna metod är ett exempel som visar att man intealltid kan använda -- låt oss kalla dem --traditionella metoder, som jag snuddade vid i mittsvar. Det är väl inget tvivel om, vilket ocksåPsykiatriutredningens rapport visade, att vissapatienter har glädje av denna form av behandling.Ett sätt att få mer kunskap om detta var i och försig det utredningsarbete som bedrevs inomPsykiatriutredningen. Tankegångarna i sambandmed behandling av den proposition ompsykiatrin som under de närmaste veckornakommer att behandlas här i är att få tillstånd en utredning som på mycketlänge skall se över de metoder som används inomsvensk psykiatrisk vård. Jag utgår från att detta ären av de saker som då tas upp.Anf. 80 ():Fru talman! Jag är glad över att höra det. Jag harsjälv för avsikt att hålla nära kontakt medIngesunds musikhögskola. Jag är övertygad om attmusikterapi finns på alla våra folkhögskolor,åtminstone tror jag det. Men har jag råkat fåkontakt med denna skola och vill gärna försökafrämja dess verksamhet utan att nedvärderanågonting som görs någon annanstans. Jaguppfattar musikterapin som sådan av ett sådantvärde för människor med psykiska problem att vimåste se närmare över möjligheterna till attstimulera användningen av den.Vi bör också, som statsrådet säger i svaret, försökafå våra huvudmän på detta område att observeravilken hjälp man kan ha av musikterapi. Jag ser detnaturligtvis främst från mänsklig synpunkt. Jag ärnämligen helt övertygad om att det är minst likasvårt att drabbas av en psykisk sjukdom som av enfysisk. Vi måste se till att använda alla demöjligheter som finns när det gäller att hjälpa allasom vänder sig till psykvården.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1993/94:529 omvirkesleveranserna till inlandssågarnaAnf. 81 Näringsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser föreslå för att inlandssågarnaskall få tillgång till nödvändiga virkesleveranser.Jag har här i kammaren besvaratfrågor om huruvida jag är beredd att föreslå någraåtgärder som beror av staten helt eller delvis ägdaföretag. Jag har då sagt att det ankommer påföretagens styrelser och ledning att besluta i sådanafrågor. En sådan fråga är just AB:svirkesleveranser till inlandssågarna. Dennabeslutsordning gäller såväl privat ägda som helteller delvis statligt ägda företag. Jag ser därföringen anledning att ingripa i denna beslutsordningsom också gäller för AB.Anf. 82 ():Fru talman! Jag tackar för svaret, även om det, somså tidigare, måste betraktas somtämligen enkelspårigt. Det ekonomiska livet äribland mer komplicerat i verkligheten än i teorin.Det finns ingen riktig marknad när det gällerleveranser av timmer till de många inlandssågarna.Domän har i många kommuner en heltdominerande ställning, och skogsägarna har rätt attsamverka i och kan på sitt sättnaturligtvis påverka leveranserna tillinlandssågarna. De privata skogsägarföreningarnasvirke räcker över huvud taget inte. Jag menar attDomän utnyttjar sin marknadsdominans somleverantör av virket. Samhället har satsat en hel delpå att sågarna skall överleva. För vårt länsvidkommande är de elva stycken. De har betraktatssom en ryggrad i kommunerna. I dessa samhälleligasatsningar ligger bl.a. lokaliseringsmedel ochTräman 90-programmet.Nu hotas de flesta av de elva sågarna. Det handlarinte om att ingripa i en beslutsordning, utan dethandlar om att diskutera hur virkesleveransernaskall ut och hur problemen med sågarna skallkunna lösas.Anf. 83 Näringsminister ():Fru talman! Jag tror att är välmedveten om den rådandesituationen vad gäller sågtimmer. Priserna ärförhållandevis låga för råvaran, medan utprisernafrån sågverken är goda. Det innebär att det råderbrist på sågtimmer i och med att sågverksindustrin,men inte alltid skogsägarna, gör goda vinster.Jag noterar att det framgår av riksskogstaxeringenatt det finns en betydande tillgång på skogsråvarai . Det gäller naturligtvis att få ut mer tillsågverken och till industrierna för att därmed ävenkunna ge ökad sysselsättning.I de aktuella fallen vill jag påpeka att Assidomänmåste agera rationellt som ett enskilt bolag.Assidomän har gjort så tidigare. I årsredovisningenhar man aviserat sina intentioner. Det är inte så attsågtimret för ligger kvar i skogen, utandet är fråga om vilket sågverk som sågtimret skallsågas på. Jag tycker inte att vi skall sätta ort mot orti respektive del av Norrland.Jag noterar att av leveranserna av sågtimmeri /kommer från Assidomän.Men jag anser att det borde finnasmöjligheter att få sågtimmer från andra delar avbestånden. Vi kommer att fortsätta att föra denredan påbörjade dialogen med sågverken. Vi avseratt ta fortsatta initiativ i samtalen. Men de måsteske på frivillig basis där bägge parterna är bereddaatt hjälpa till att få fram mer timmer från skogen.Anf. 84 ():Fru talman! Det är i alla fall något att man ärberedd att ställa upp i de diskussionerna.I samband med bildandet av det nya bolaget medAssidomän och NCB skickadeNäringsdepartementet ut ett pressmeddelande. Avpressmeddelandet framgår att bolaget har gjortklart för regeringen att den privatasågverksindustrin stärks av sammanslagningen.Det nya bolaget skall på kommersiella grunderfortsätta diskussionerna med övriga intressenter iskogsindustrin i frågor som rör den svenskavirkesmarknaden.Detta meddelande uppfattas delvis som ett stöd föratt man på kommersiella grunder skall få möjlighetatt köpa timret av en så stor leverantör somDomän.Det är lätt att prata om marknadsmässiga villkoroch grunder. Men det förutsätter att det finns enkonkurrenssituation och ett realistiskt utbud somligger i rimlig närhet av sågarna. Man skall intetvinga sågarna att köpa fastigheter från Domäneller timmer från andra producenter som liggerlångt bort från sågarna och därigenom få högatransportkostnader.Anf. 85 TALMANNEN:Jag får erinra om de tidsregler som gäller.Anf. 86 Näringsminister ():Fru talman! Först vill jag gå tillbaka tillsammanslagningen av . Där fanns redani årsredovisningarna markerat vilka intentionersom fanns, dvs. att av rationaliseringsskäl nyttjalitet mer av råvaran i befintliga egna anläggningar.Däremot gjorde sammanslagningen att fokusflyttades från sågverk till pappers- ochmassaindustrier.I ett läge där sågtimret betalas utomordentligt välvill alla ha mycket, medan i lågkonjunkturer vill deha mindre. Det gäller att få fler aktörer änAssidomän att flytta sågtimret ut ur skogarna. Detkan delvis vara en fråga om pris. Jag noterar att55 % av sågtimret i /faktisktkommer från andra leverantörer och att det finnsen uppbyggnad av skogsråvara i Norrland.Anf. 87 ():Fru talman! Om det vore fråga om pris skulle inteAssidomän slå fast att de kommer att ta hand omhuvudparten av virket för egen del. Det skall skeoavsett priset. Då utnyttjar endominerande ställning som leverantör av råvaror.Det kan rimligen inte vara i enlighet med demarknadsekonomiska principer som PerWesterberg i andra sammanhang brukar tala för.Anf. 88 Näringsminister ():Fru talman! Jag uppskattar mycketstarka inlevelse i de marknadsekonomiskaprinciperna.Självfallet försöker som varje rationelltkommersiellt bolag att göra det som bäst gynnarföretagets egna intressen. Skulle företagetlångsiktigt få mer betalt för sågtimret utanförkoncernen är det naturligtvis mera rationellt attsälja det där. Däremot är det inte rationellt att görakortsiktiga affärer genom att under en akuthögkonjunktur sälja av sågtimmer i störreutsträckning är vid en lågkonjunktur. Det skulleinte vara lönsamt för företagsgruppen i sig. Detråder inte någon statlig skyldighet vidsågtimmerförsörjning. Vi vill ta till vara hela detråvarubestånd som finns för att ge sysselsättningoch arbetstillfällen i men också skäligersättning till respektive ägargrupp.Anf. 89 ():Fru talman! Det är uppenbart att det förnärvarande saknas en riktig marknadsekonomisksituation. Det är självklart att den nya koncernen iförsta hand ser till sina egna intressen. Förut hadeDomänverket ett regionalpolitiskt ansvar som iprincip nu är borta.Detta faktum leder inte säkert till att vi får någonmaximal samhällsekonomisk effektivitet i dendelen av landet. Samhället får ta på sig en mängdkostnader för att 5--10 av sågverken måste bommaigen. Då blir det naturligtvis en belastning påArbetsmarknadsdepartementets budget och densociala budgeten osv. De sågverken har ansetts varaen ryggrad i inlands näringsliv. Vi har ettsamhällsekonomiskt ansvar att de kan få fortsätta iså stor utsträckning som möjligt.Anf. 90 Näringsminister ():Fru talman! Det är inte så att sågtimret frånNorrbotten eller /dras ned tillSydsverige. Det är bara fråga om var sågtimret skallsågas, antingen vid något av sågverkeller något av de privata inlandssågverken ellerkustsågverken. Då skapas sysselsättning där.Jag är helt övertygad om att det, i enlighet medriksskogstaxeringens klart belysta redovisning avråvarutillgångarna i skogen i , med bättreprisbildning borde finnas möjligheter att få frammer sågtimmer som totalt sett ger flerarbetstillfällen. Men även här behövs det god viljafrån alla inblandade parter för att hjälpa till att fåfram sågtimmer till industrin.Anf. 91 ():Herr talman! Då måste vara beredd attdiskutera priset. Den sysselsättningseffekt someventuellt kan uppstå i de stora bulksågverken, somtillverkar grova dimensioner som skickas tillarabvärlden, är betydligt mindre än den som kanuppstå i de mindre sågverken med en högförädlingsgrad. Däri ligger ett samhällsekonomisktansvar.Anf. 92 Näringsminister ():Herr talman! Jag skall fatta mig kort.Visst skall diskutera priset. Det gälleratt få fram mycket sågtimmer. Det är inte i förstahand sysselsättningen utan det är förädlingsvärdetsom vi skall leva av och som skapar välfärden. Detmåste göras rationellt. Jag tror att det går att fåfram mer sågtimmer i ochVästerbotten, precis som riksskogstaxeringenpekar på.Överläggningen var härmed avslutad.16 Svar på fråga 1993/94:537 om stödet tillinnovatörer och uppfinnareAnf. 93 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig omjag är beredd att verka för ytterligare stöd tillinnovatörer och uppfinnare, utöver bildandet avstiftelsen med medel frånFond 92-94.Innovationsverksamhet har stor betydelse för attöka tillväxt, sysselsättning och förnyelse iekonomin. Nivån på innovationsverksamheten ärberoende av såväl enskilda personers förmåga ochkompetens som ett klimat som främjar ochpremierar kunskap, kreativitet och förnyelse. Detfinns inget enkelt sätt att främja innovationer,eftersom en rad olika faktorer samverkar. Det mestgrundläggande är dels att det finns goda allmännaförutsättningar för företagen, dels attutbildningsnivån är hög. Regeringen har initieraten rad åtgärder av generell karaktär. Dessaomfattar bl.a. skattereformer, skärptkonkurrenslagstiftning, privatisering, avregleringoch reformering av regler som hämmat etteffektivare resursutnyttjande. Vidare harregeringen tillfört marknaden för både riskkapitaloch riskvilligt kapital ökade resurser. Exempel påsådana åtgärder är nyföretagarlånet,teknikbrostiftelserna och Innovationscentrum.Regeringen har för avsikt, som redovisats i åretsbudgetproposition, att uppdra åt attlämna förslag på olika insatser för att stimulerainnovationsverksamhet. De åtgärder som kanövervägas är t.ex. att genomföraInnovationsutredningens förslag om årliginnovationsvecka, stipendier och framtagning avundervisningsmaterial avseende innovationer ochuppfinnares arbete. Regeringen avser att geInnovationscentrum riktlinjer för att, utöverinnovationsstödet, även finansiera sådanverksamhet.Anf. 94 ():Herr talman! Jag ber att få tacka näringsministernför svaret. får vi rapporteri TV och i andra massmedier om att dagensinnovatörer har det rätt jobbigt. De har svårt attsjälva skörda frukterna av sin idé eller sinuppfinning liksom även att låta den komma detsvenska näringslivet till del. Det verkar att varakrångliga vägar att gå för att få en produkt erkänd,betrodd och insatt i produktionen. Många idéer hardärför antingen hamnat i papperskorgen, fångatsupp av utländska uppköpare eller lagts i någonskrivbordslåda.Orsaker till att nya innovationer inte har lett tillnågot nyföretagande är bl.a. svårigheter att få framriskkapital till innovationsprojekt i tidiga stadieroch att byråkratin tar i anspråk resurser som skullekunna användas konstruktivt i företaget, attuppfinnare nedvärderas socialt, att skattereglerinte gynnar uppfinnare och finansiärer och attuppfinningar exporteras i stor skala utan att tas tillvara i svenskt näringsliv.Men det verkar vara en omsvängning på gång iskuggan av kris, lågkonjunktur och arbetslöshet,och det är ju bra. Regeringen har, somnäringsministern också påpekar, vidtagit en mängdåtgärder för att generellt förbättraföretagsklimatet: skärpt konkurrenslagstiftning,avreglering, förbättrade skattevillkor förföretagande m.m.Innovationsutredningen föreslog en rad åtgärderför att förbättra innovationsklimatet i Sverige.Bl.a. föreslogs att royaltyinkomst skulleskattebefrias och därefterbeskattas som inkomst av kapital. Det skulle höjainnovationstakten och minska förutsättningarna föratt placera royaltyinkomster utomlands. Jag vet attdet fordras intresse, engagemang, kunskap, fantasi,kreativitet och en mängd andra goda egenskaperför att kunna bedöma om en idé är gångbar, menåtgärder som exempelvis skattebefrielse avroyaltyinkomster skulle enligt min uppfattninginnebära att fler idéer prövades till gagn förnäringslivet och den svenska ekonomin. Ärnäringsministern beredd att verka också för ensådan förbättring för innovatörerna?Anf. 95 Näringsminister ():Herr talman! Det senare förslaget är inte det somjag själv främst är inställd på att driva. Det som jagfrämst vill driva är i stället det s.k.riskkapitalavdraget, som jag själv har initieratutredningar av. Det var också ett avInnovationsutredningens huvudförslag. Dettaförslag grundar sig på det amerikanska s.k.business-angel-systemet, som är ett sätt att få enskattekredit om man är beredd att i minst fem årbinda kapital i tidiga innovationsskeden. Det harstått för finansieringen av av mindreutvecklingsprojekt i och hardärmed varit utomordentligt framgångsrikt.Jag vill gärna försöka skapa förutsättningar för attfinansiera ett sådant program inom ramen förstatsbudgeten. Det misslyckades vid det , men jag driver frågan alltjämt.När det gäller övriga åtgärder som vi har vidtagitvill jag nämna att det är fråga om en flerdubblingav insatserna för innovations- ochuppfinnarverksamheten. Vi har också gjort insatserför teknikspridning genom att utifrån de bästaexempel som vi har kunnat se i andra länderförsöka ''gifta samman'' entreprenörerna medforskarna för att backa upp avknoppningar frånstora företag, så att man kan få fram nya projektoch nya produkter och därmed ny teknik.Det tar dock tid innan denna typ av åtgärder hinnerverka. Det har gjorts väldigt mycket i dettasammanhang , och det äregentligen riskkapitalavdraget som jag själv saknari arsenalen för att skapa ett utomordentligtkonkurrenskraftigt innovationsklimat i Sverige.Anf. 96 ():Herr talman! Jag tycker att det är mycket bra attdessa frågor kommer upp och att näringsministernär beredd att satsa på innovatörerna. När jag är utepå olika håll i landet kommer väldigt många frammed sina problem just på detta område. Man vetinte riktigt vilka vägar man skall gå. Man harmycket bra idéer men ont om pengar, och man vetinte hur man skall kunna få fram sin idé till enverklig produkt.Om vi kan få tag i alla dessa goda idéer, tror jag attvi ännu bättre skulle kunna hjälpa på fötter.Jag tror att vi i är ganska duktiga. Om vikan göra något som leder till att innovatörernakänner att de har en kanal för att nå fram med sinaprojekt, tror jag att vi kan hjälpa väldigt många.Anf. 97 Näringsminister ():Herr talman! Jag tror dock att man först skall varaklar över att inte alla idéer och uppfinningar är bra.Det är en utomordentligt smärtsam och svår uppgiftatt sortera ut vad man kan stödja och satsa på. Jagär därför ytterst attraherad av tanken påriskkapitalavdraget.