prot · GH0987 · 1994-04-13 00:00:00 — Det visar på en bristande känsla för vadarbetsrätten är och vad den har för bakgrund. Denär ett skydd för de anställda som dessa i fackligkamp har skaffat sig därför att de har befunnit sig ien underlägsen situation gentemot företagsägarnaoch företagsledningen. Den är ett självförsvar, somsamtidigt har inneburit att man har skaffat sig ensjälvständigare ställning och en självrespekt. Manhar blivit mer av en likvärdig part på företaget ochkunnat agera utifrån det.Det som regeringen har gjort och som är till skadaför det svenska näringslivet och de svenskaföretagen är att man har försökt rulla tillbakapositionerna, och man har i viss mån lyckats attskapa ett mer föråldrat förhållningssätt mellanföretagare och anställda. Detta är till skada försvenska företag och svensk företagsamhet på så visatt det innebär att personalens kritik hålls tillbakaoch ersätts med tystnad, försiktighet ochaccepterande av villkor som man inte gillar. Deanställda är som kreativa personer en resurs förföretaget, och deras kritik och ifrågasättande avverksamhet är en oerhört viktig drivkraft för helautvecklingen av svenskt näringsliv och förutvecklingen av enskilda företag.Det andra området som man har inriktat sig på harvarit skattesänkningar. Det har genomförtsskattesänkningar för företag och aktieägare, och dehar bl.a. inneburit att regeringen har givit sina egnamedlemmar med stora aktieposter miljonvinster.Det är provocerande. Och det har man gjortsamtidigt som man har lagt på de anställda iföretagen ökade bördor i form av egenavgifter, dvs.ökade skatter. Den här typen av ensidigt gynnande,betonandet av företagaren som något viktigare ochbättre, något som är värdefullare för näringslivetsutveckling än de anställda, är också till skada försvenskt näringsliv.Det är inte nog med att regeringen har givit sig självgåvor -- här har också förekommit attriksdagsledamöter som har ett inflytande övernäringspolitiska frågor haft sådana relationer tillföretag att deras agerande har kunnat uppfattassom rena tjänster till enskilda företag. Detta skadarförtroendet för regeringens näringspolitik, och detskadar förtroendet för näringsutskottetsverksamhet.Slutsatsen är alltså att vi kan se tillbaka på enmisslyckad näringspolitik.Det har också förekommit motdrag. Det bedrivsnäringspolitik, riktad näringspolitik, av dennuvarande regeringen, men inte genomNäringsdepartementet eller via näringsutskottetutan genom ocharbetsmarknadsutskottet. Man kan säga att BörjeHörnlund och har hittat en krypväg ellerhar lurat sina moderata kolleger. Viaregionalpolitiken och viaArbetsmarknadsdepartementet bedriver man litetav den gamla vanliga folkrörelse-näringspolitiken,som byggde på breda majoriteter avSocialdemokraterna, ochCenterpartiet. Jag tycker att det är bättre äningenting, men det vore rimligare omnäringspolitiken bedrevs av dem som harkompetens på området -- ,och näringsutskottet -- och om de verkligainsatserna för svenskt näringsliv och företagandedebatterades när näringsutskottet hade sinadebatter och inte senare när regionalpolitikenkommer upp.Vänsterpartiets näringspolitik har under den härperioden byggt på tanken att det är viktigt att detunder lågkonjunkturer blir en omställning avsvenskt företagande så att det anpassas tillframtiden. Det skall vara en omställning till enekologiskt hållbar produktion. Det betyder att detskall vara ett skatte- och avgiftssystem -- ettregelsystem -- som uppmuntrar att man snålar medresurser och energi och att man tar vara på råvaroroch har den inställningen till produkten att man kanta ansvar för den från vaggan till graven.Detta är viktigt från oerhört många synpunkter.Det är en sorts hållbar överlevnadsstrategi somman satsar på världen över. Det är viktigt eftersomdet bl.a. är på detta område som framtidaexportvinster ligger. Svenska företag är på en del avdessa miljöanpassade områden föregångsföretag.Marknaden för miljöanpassad produktion är en avde snabbast växande marknaderna om man ser deti ett världsperspektiv. Vi menar att regeringen ochriksdagen bör göra tydligare markeringar för attuppmuntra en utveckling i denna riktning.En bra näringspolitik under en lågkonjunktur, närdet finns chans att göra en omställning, innebär enallmän satsning på förnyelse av produktionen ochpå utveckling av olika näringar. verkar vi hakommit ur den värsta konjunktursvackan. Det gårbra för svenska exportföretag. Då finns det en riskatt vi glömmer de lärdomar som vi drog av den förralånga högkonjunkturen. Då glömde den svenskaindustrin och det svenska företagandet dennödvändiga förnyelsen.Vänsterpartiet föreslår att det skall inrättas enframtidsfond som möjliggör och kan bidra till enomställning av produktionen under uppgången. Devinster som kommer in nu skall gå tillbaka tillföretagen i form av investeringar för att ändraarbetsorganisationer, tekniker och produktion såatt framtidens krav på ekologisk hållbarhetuppfylls.En bra näringspolitik måste handla om enutveckling av hela landet. Samhället har ett ansvarför att prospektera malm och mineralfyndigheter iNorrland. Det måste skapas förutsättningar förkvinnligt företagande såväl i glesbygd som i tätortoch i storstäder. En bra näringspolitik innebär ensatsning på kooperation. har gjortsådana markeringar. När det gäller kooperationenhar utskottet gått på samma linje somVänsterpartiet och Socialdemokraterna.Självfallet måste en bra näringspolitik innebäraarbete för både män och kvinnor. Det måste finnasarbete för både låg- och högutbildade. Det skallfinnas ett allmänt stöd och ett gott klimat för småoch medelstora företag.Vänsterpartiet har gjort framstående insatser föratt medverka till en sådan politik. Vi har accepteratbehovet av slopad beskattning på arbetande kapitali småföretagen. Vi har velat ha en samsyn när detgäller former för finansering, kapitalförsörjningoch utveckling av småföretag. Samhället, staten,skall ha en aktivare roll än regeringen föreslår, mendet skall inte införas någon centralstyrning -- någonstatlig planering. Det skall vara ett flexibletheltäckande system.I detta avseende tycker vi att regeringen har varitalldeles för ideologisk. Regeringen har slagitsönder ett fungerande system förkapitalförsörjning. Man har gjort ändringar när detgäller utvecklingsfonderna och Industrifonden. Nuverkar bitarna ha kommit på plats, men det hartagit . Man borde ha satsat påinnovationer tidigare än vad man nu har gjort. Nukommer man till skott i slutet av en period, då detbörjar rulla på i näringslivet. Det är synd att detkommer så sent.Vi har lyft fram ett antal branscher. Vi har gjort detunder hela perioden. Vi har lyft fram gruv- ochstålindustrin i norra . Vi har lyft frambehovet av forskning och utveckling samt av nyatekniker och produkter inom den träbaseradeindustrin i princip hela landet. Den finns nämligeni hela landet. Vi föreslår ökade anslag till sådant.Vi tycker att det var väldigt olyckligt att vi fick rätti fråga om konsekvenserna av att regeringen ochriksdagen avbröt den verkstadstekniskadelegationens utvecklingsprogram förunderleverantörerna till främst bilindustrin. Manstoppade verksamheten för . Den kundegott ha fått pågå som varavsedd från början. Utvärderingar har visat attdenna delegation var oerhört effektiv och billig närdet gällde att få fram nya produkter, skapa nya jobboch rädda jobb som var hotade att försvinna. Då ärdet illa att av ideologiska skäl säga att delegationeninte skall vara kvar. Vi vill ha inverkstadsdelegationen i den svenskanäringspolitiken igen, med ett breddat mandat.När det gäller och den internationellakonkurrensen finns det brist på tradition i fråga omsamverkan bland småföretagen. Samhället kanhjälpa till, skapa nätverk, uppmuntra samarbeteoch ge stöd till en exportinriktning av svenskasmåföretag. Vi har speciellt betonatlivsmedelsindustrin. Den har möjligheter men ärockså i en rätt pressad och hotfull situation i ochmed och ett eventuellt svensktmedlemskap i . Man tror mycket på de egnamöjligheterna att klara sig på de stora, nyamarknaderna, men detta kommer inte gratis.Samhället skall gå in och stötta med forsknings- ochutvecklingssatsningar.Jag skall avsluta med att gå över till mina yrkanden.Vänsterpartiet har gjort markeringar på en mängdpunkter i betänkandet. Det finns också en samsynmellan och Socialdemokraterna.Jag står bakom alla de markeringar som vi har gjorti utskottet och som finns med i betänkandet, menjag nöjer mig med att yrka bifall tillmeningsyttringen under några moment. 1 som handlar om näringspolitikensinriktning, som jag har redogjort för i mittanförande. Det gäller mom. 14 som handlar om ettökat anslag till småföretagsutveckling; det innebärsatsningar på innovation, kooperation och kvinnligtföretagande. Det gäller mom. 33, som handlar omett program för miljöteknik, och mom. 38 somhandlar om ett i förhållande till regeringen ökatanslag till teknisk forskning och utveckling med 250miljoner. Det momentet behandlarlivsmedelstekniken, VT-delegationen m.m.Anf. 8 (nyd) replik:Fru talman! Inledningsvis påstod attregeringspolitiken när det gäller skatter och kapitalhade främjat företagarna på bekostnad av deanställda, som hade drabbats av vissa negativaåtgärder.Det ligger möjligen i er grundsyn att tycka så, menjag skulle ändå vilja ta upp detta och fråga RolfNilson om han inte inser att vi, om vi stimulerarkapitaltillväxten inom företagen, skaparförutsättningar för investeringar. Därmed öppnarvi möjligheter för nya jobb.Anf. 9 () replik:Fru talman! Jag sade i mitt anförande attVänsterpartiet har varit lyhört för välmotiveradekrav på skatteförändringar för små och medelstoraföretag. Det bästa exemplet, som jag vetuppskattades, är att vi ställde upp på avskaffandetav beskattningen av arbetande kapital i småföretag. Det var en fråga som småföretagarna ansågvar viktig. Det var litet av en symbolfråga. Jag troratt frågan betonades mer än som egentligenmotsvarar dess praktiska betydelse, men vi ställdeupp på detta.Däremot ställer vi inte upp på en skattepolitik somskapar klyftor och motsättningar mellan anställda,ägare och företagsledare helt i onödan. harett mycket förmånligt beskattningssystem förföretag. Det har påpekats gång på gång. I varjeskattepolitisk debatt har utförligtredogjort för detta. Vi har sagt att om man skallgöra omfördelningar eller sänka skatten för småoch medelstora företag måste man klara det inomföretagssektorn. Det får vara ett nollsummespel såatt man flyttar över belastning på de störreföretagen och lindrar för de mindre. Att man görpåtagliga sänkningar som man höjerskatten, vilket sker med egenavgifter för deanställda, för folk som lever på vanligaarbetsinkomster, accepterar vi inte. Det ledernämligen inte till några positiva effekter för detsvenska näringslivet. Det skapar onödigaspänningar. Det skapar misstro mot avsikterna medpolitiken. Det skapar också en obalans som hindrarkreativiteten i företagandet.Anf. 10 ():Fru talman! Efter en lång och kall vinter kan vi nukänna att våren är i starkt antågande. Sol ochvärme smälter undan snön, och tjällossningen är påväg.Så är det också i vår svenska ekonomi.Tjällossningen inom svensk ekonomi och vårtnäringsliv pågår för fullt.Vi har haft några tuffa år efter det glada 80-taletsspekulationsekonomi. Detta har inneburit storapåfrestningar både för enskilda och för företagen.Men man kan nu se att olika insatser och åtgärderbörjar ge resultat.Flera år av ekonomisk stagnation är på väg attbrytas. Vi kan se allt fler ljuspunkter och exempelpå återhämtning i svensk ekonomi. De senasteårens dystra kurvor har vänt och pekar nu uppåt.Detta kan man läsa om i svensk press.Opinionsundersökningar visar också att svenskafolket återfått framtidstron. Det yttrar sig på mångasätt. Bilförsäljningen har bl.a. börjat öka, inteminst försäljningen av svenska bilar.Allt fler villor och bostadsrätter finner nya ägare.Det beror inte minst på den låga räntenivån.Investeringarna ökar. Företagens orderböcker fyllspå nytt. Exporten ökar kraftigt, ochhandelsbalansen visar överskott.Ökad produktivitet, lägre arbetsgivaravgifter,sänkta skatter och konkurrenskraftiga löner hartillsammans med depricieringen av den svenskakronan gett och svenska företagförbättrade möjligheter att öka sin del avvärldshandeln.Till de positiva faktorerna måste också räknas attinflationen är låg. låg inflationen på 8--10 %.Nu är den endast 2--. Det är viktigt att vi ifortsättningen kan föra en finanspolitik som gör attvi även kan behålla inflationen på en lågnivå.Att våra banker har börjat tillfriskna hör också tillde positiva begivenheterna. Under de senaste årensmånga bankkriser fungerade inte relationernamellan kunderna och bankerna på ett bra sätt.Därför är det nu bra att ett tillfrisknande har skettoch att samtliga banker har lämnat bankakuten.Normala relationer kan nu återupprättas mellanbanker och kunder.Förr var räntorna höga. ha vi den lägstaräntenivån . Detunderlättar också för den enskilde och förföretagaren. Det underlättar investeringar iföretag, maskiner, byggnader och bostäder.Fortfarande är dock differensen mellan bankernasin- och utlåningsräntor ganska stor. I takt medbankernas tillfrisknande och genom ökad utlåningkommer räntedifferensen att minska. finnsdet faktiskt ganska mycket pengar, ca 500miljarder, som är disponibla för utlåning.Förr flyttade företag och investerare utomlands.Nu flyttar företagen hem igen. Det gäller inte baraEricsson och . Även många andra företagkommer hem till . Orsaken är detförbättrade klimatet för företagande ochinvesteringar i Sverige.Målet för den politik som förs i vårt land är attbryta den ekonomiska stagnationen och att sänkaarbetslösheten. Det är viktigt att återigenblir en tillväxtnation med stark ekonomi. Attgenomföra detta tar tid och kraft och kräveråtskilligt av omvandling och förnyelse.Genom omfattande satsningar på utbildning,forskning och infrastruktur och med en lindrigareföretagsbeskattning moderniseras nu för attbli bästa företagarland.Inriktningen av skattepolitiken är i första hand attsänka eller avskaffa sådana skatter som hämmarföretagande, sparande och investeringar.Vi har hört att förmögenhetsskatten på arbetandekapital har sänkts. Det är bra att Vänsterpartietinstämmer i detta. Omsättningsskatten på aktier --den s.k. valpskatten -- och den allmännalöneavgiften har slopats. Arbetsgivaravgifter harsänkts liksom gåvoskatten. Det underlättar bl.a.generationsväxling i företagen.Visserligen blir det lönsammare att äga aktier, mendet är riskvilligt kapital som vi vill få fram. Det blirockså lönsammare att genomföragenerationsväxlingar i företag. Men vi vill ju attföretagen skall leva vidare, inte säljas och inteläggas ner.Jag har berört en del av de insatser som den härregeringen har gjort för att vi skall få ett bättreföretagsklimat. Det betänkande som vi nudiskuterar behandlar en del anslag tillnäringspolitiska insatser. Det finns många olikaavsnitt. Jag skall beröra några av dem. OlleLindström, och också att ta upp vissa avsnitt ibetänkandet.Mats började sitt anförande med att talaom hur bedrövligt allt är. Han tog fram siffror överhur konkurserna ökar osv. Jag förstår inte vilkasiffror har fått fram. De måste varamycket gamla. I dagensSvenska kan man läsa följande: Uppåtpå hemmaplan. Konkurserna minskar med 23 %.Svensk varuexport steg osv. Detta är heltandra siffror än de som nämnde. Desiffror han framställde är inte aktuella. Han taladeom sådant som berodde på den förra regeringensförsyndelser med spekulationsekonomi och allt vaddet förde med sig. Därigenom har vi hamnat i densituation som vi befinner oss i.Vi har lång väg att gå och ett hårt arbete att ta igen.Men vi är på rätt väg, och det visar alla siffror.I inledningen av mitt anförande tillbakavisade jagde påståenden som framförs av socialdemokraternai reservation nr 1. Den förda politiken har lett tillatt svensk ekonomi har renoverats och att svenskaföretag börjar få mycket goda möjligheter att hävdasig i internationell konkurrens.Socialdemokraterna säger i sin reservation att detkrävs en god lönsamhet i näringslivet av två skäl,dels för att generera kapital till investeringar, delsför att attrahera placerare i en ökad internationellkonkurrens. Det är just detta som regeringen gör.Regeringen stimulerar till investeringar för attlocka hit utländska placerare. Det har skett, ochkommer att ske.Innehållet i det program som efterfrågas är också iflera fall redan genomfört eller kommer attgenomföras. Vi har EU-program,forskningsprogram, riskkapitalförsörjning för småoch medelstora företag, insatser för uppfinnare ochinnovatörer, kvinnligt företagande m.m. Allt dettahar gjorts eller är på gång.När det gäller reservation nr 3 vill jag påpeka litetav det som har gjorts under den härmandatperioden för att förbättrariskkapitalförsörjningen. Industri- ochnyföretagarfonden har bildats och tillförts 2,4miljarder. Många nyföretagare -- långt över 1 000 --har redan fått lån genom denna låneform.Atle och har tillförts 6,5 miljarder. Förvissohar kanske inte inledningen av deras verksamhetblivit vad vi önskade från början. Genomkonstruktionen kommer bl.a. avkastningen atttillföras de nya utvecklingsbolagen. Det ger ocksåpengar till de små och medelstora företagen.Atle har t.ex. också engagerat sig i olika företag.Atle har förklarat sig villig att starta och delta ilokala investmentbolag. Här finns många nya idéerpå gång.De nya regionala utvecklingsbolagen tillförs ca 2,5miljarder. Det innebär att den miljard som dentidigare regeringen beslutade om att dra in nu ocksåkan disponeras för riskkapitalförsörjning för desmå och medelstora företagen.De sju teknikbrostiftelser som bildades har tilluppgift att bistå företag i tidiga skeden ochdisponerar ett kapital på 1 miljard.Skatterna har, som jag tidigare anfört, sänkts medca 14 miljarder för småföretagen. Kvittningsrättenhar t.ex. återinförts för nystartade företag. Närman ser på vad som har gjorts är det inte svårt attavvisa kritiken från Socialdemokraterna.Det finns här i landet intresse för att startaregionala och lokala investmentbolag. Det kanskeman kan göra med t.ex. Atles medverkan. Det kanockså ske genom regionalpolitiska anslag tillsådana företag.AP-fondens placeringsrätt har vi många gångertidigare debatterat. Inställningen är inte förändradnu heller. Vi menar att statens roll är att främja detenskilda företagandet genom att skapa stabila ochfungerande spelregler.Stödet till uppfinnare och innovatörer har berörtsav samtliga talare. Det är en synnerligen angelägenfråga. Det är en fråga som inte har fått sin lösningtidigare. Svenska uppfinnare har intefått den hjälp de har behövt i det här landet. De harsålt sina uppfinningar till andra länder och där fåtthjälp. Därför är det angeläget att det också vidtasåtgärder för uppfinnare och innovatörer. Det harbåde näringsutskottet och regeringen tagit fasta på.Den utredning som har nämnts här, som BengtDalström har varit aktiv i, har också tagit fram olikaförslag för att förbättra möjligheterna föruppfinnare och innovatörer.I det här betänkandet ökar vi som en första åtgärdpå anslaget till produktråden med 5 miljoner, bl.a.för att man skall kunna genomföra ettkompetensutbildningsprogram och göra eventuellapersonalförstärkningar inom produktråden.Regeringen har också lagt fram en proposition därman föreslår en utökning av stödet till innovatörer.För ändamålet bildas en stiftelse,Innovationscentrum, med ett kapital på 500miljoner från de förutvarande löntagarfonderna.Innovationsstödet föreslås lämnas dels till olikaformer av tekniska utvärderingar, tester,prototyper o.d., dels till kommersiell utvärdering iform av enklare marknadsundersökningar ochinledande kundkontakter, finansiering m.m. Denhär summan är så tilltagen att den vida överträffarvad Socialdemokraterna har föreslagit i sinreservation. Man måste fråga sig varför inte någontidigare regering har gjort detta. Ingen har insettbehovet av att göra det. Det är först den härregeringen som gör detta. Behovet har funnits enlång tid utan att det har gjorts något. Men tasdet ett kraftfullt initiativ.Kvinnors företagande nämns också i olikasammanhang. Det är mycket viktigt att främjaderas företagande. Det har vidtagits en radåtgärder. Bl.a. har fått i uppgift attgenomföra åtgärder för att främja kvinnorsföretagande. Åtgärderna avser utveckling avrådgivnings- och utbildningsverksamhet, insatserför kunskapsuppbyggnad och rådgivning tillkvinnor som vill starta företag inom offentlig sektorm.m. Även i beslutet om utvecklingsfondernaangav vi att insatser för kvinnligt företagande skallvara en naturlig del av de nya utvecklingsbolagensverkamhet.Vi har också förslag i den nya regionalpolitiskapropositionen, där kvinnligt företagande berörs iflera olika avsnitt. Bl.a. införs ett s.k. mikrostöd på20 för investering i småföretag. Det är ettstöd som jag vet att många kvinnor är intresseradeav. Där föreslås också ett småföretagsstöd på 15 %.Det kan vara tillämpligt för den här kategorin avföretagare. Även här anser jag attsocialdemokraterna slår in öppna dörrar.Kompetensutveckling för småföretagare är av storbetydelse. Sådan har också bedrivits på olika sättfrån den här regeringens sida. kunnat få låna arbetslösa civilingenjörer.Genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder harkompetenshöjande insatser också gjorts.Regeringen arbetar även med Agenda 2000, somsyftar till kunskap och kompetens för framtiden.Även den proposition om utbildning och forskningsom regeringen nu har lagt på bordsyftar till detta. Där finns också med sådana inslagsom här nämns.Att kooperativa företag skall behandlas som andraföretag är för mig en självklarhet. Det är en braföretagsform som passar både inom producent- ochkonsumentkooperativa verksamheter. Därför ärdet angeläget att t.ex. konkurrenslagstiftningenjusteras så att likabehandling sker.När det gäller stödet till kooperativ verksamhet ijust detta betänkande har regeringen anvisat ca 4,5miljoner. Av det vi i näringsutskottet själva harkunnat höra från statssekreteraren räcker dessamedel till det stöd som efterfrågats. Det har inteframförts önskemål om mera medel från lokalakooperativa utvecklingscentrum.Jag har själv en mycket positiv syn på kooperativaföretag. Man kan också få stöd till den härverksamheten direkt från länsanslagen. Också härfinns det medel i den nya regionalpolitiskapropositionen, nämligen ca 2,5 miljoner just förkooperativa företag.När det sedan gäller stödet till varvsindustrin blirman litet konfunderad när Socialdemokraterna ochNy demokrati återinför varvsstödet.Regeringspartierna vill med all kraft verka för attfinna vägar så att den svenska varvsindustrin klararinternationell konkurrens. Uppdraget till EKN attutreda möjligheten att lämna garantier medsärskilda villkor vid fartygsförsäljning är ett led idetta. Från regeringspartiernas sida menar vi attdet är angeläget att EKN skyndsamt redovisar sittuppdrag. Om EKN:s uppdrag resulterar i förslagsom syftar till likvärdiga garantivillkor för densvenska varvsnäringen skall regeringen genomföradessa.Att införa varvsstöd i enlighet medutskottsmajoritetens förslag rimmar väldigt illamed vårt mål att vi skall arbeta iom för atthelt avveckla varvssubventionerna. Deförhandlingar som sker -- dessutom under svensktordförandeskap -- går ut på att vi skall avskaffavarvsstödet. Jag undrar hur trovärdiga vi blir när vinu själva inför ett varvsstöd.Fru talman! Som jag har angivit harregeringen vidtagit många olika åtgärder som harlett till att vårt näringsliv nu är på rätt väg. Jag villyrka bifall till utskottets hemställan med undantagför de reservationer som regeringspartierna stårbakom och avslag på reservationer ochmeningsyttring från Socialdemokraterna, . Jag yrkar såledesbifall till reservationerna 14, 15, 17 och 26.Anf. 11 () replik:Fru talman! Jag sade i mitt inledningsanförande attden näringspolitik som regeringen har drivit harvarit mer ideologiskt motiverad och mindrepraktiskt inriktad. Jag tycker att det är bra att taupp exemplet med de svenska varven i det härsammanhanget.