prot · GH0966 · 1994-02-25 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:66Fredagen den 25 februariKl. 11.00--11.021 § Justering av protokollJusterades protokollet för den 18 februari.2 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositionerna1993/94:144 till bostadsutskottet1993/94:172 till socialförsäkringsutskottet3 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1993/94:123 Skuldsaneringslag1993/94:138 m.m.1993/94:141 Beredskapslagring av olja förkrigssituationer1993/94:143 Brottsoffren i blickpunkten -- enbrottsofferfond och andra åtgärder för att stärkabrottsoffrens ställning1993/94:147 Jämställdhetspolitiken: Delad makt --delat ansvar1993/94:148 Vårdnadsbidrag1993/94:157 Stöd till ekologisk odling ochträdgårdsnäringen, m.m.1993/94:158 Vissa fiskeripolitiska frågor1993/94:160 Ny myndighetsorganisation på radio-och TV-området1993/94:161 Marknadskontroll förproduktsäkerhet, m.m.1993/94:163 Riktlinjer för en fortsattkretsloppsanpassning av samhället -- åtgärder föratt minska riskerna med kemikaliehanteringen1993/94:166 Avreglering av järnvägstrafiken ochriktlinjer m.m. för SJ:s verksamhet under åren1994-19961993/94:168 Ökad tillsyn av den yrkesmässigatrafiken1993/94:173 Bostadstillägg till pensionärerMotionernamed anledning av prop. 1993/94:136 Riktlinjer förett nytt tillståndssystem för import, export,tillverkning och partihandel med alkoholdrycker1993/94:So40 av ()1993/94:So41 av och ()1993/94:So42 av m.fl. (s)1993/94:So43 av m.fl. (s)1993/94:So44 av m.fl.(c,s,fp,kds,v)betänkande1993/94:FiU10 Den ekonomiska politiken ochbudgetregleringen m.m.Skatteutskottets betänkande1993/94:SkU24 Tullpreferenser för betänkande1993/94:LU18 Anslag tillKronofogdemyndigheternaUtrikesutskottets betänkanden1993/94:UU11 Svenska företags verksamhet iSydafrika1993/94:UU13 Tilläggsbudget till statsbudgeten /94Försvarsutskottets betänkanden1993/94:FöU6 Strålskydd1993/94:FöU7 Tilläggsbudget inomFörsvarsdepartementets områdeSocialutskottets betänkanden1993/94:SoU15 Vissa ändringar i läkemedelslagen1993/94:SoU16 Ansökningsförfarandet enligt lagen(1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall1993/94:SoU17 Vissa ändringar i tobakslagen1993/94:SoU18 Sekretess m.m. hosBarnombudsmannen1993/94:SoU19 Kommunernas betalningsansvar förviss hälso- och sjukvård m.m.Kulturutskottets betänkanden1993/94:KrU10 Tilläggsbudget inomKulturdepartementets område1993/94:KrU12 Kostnader för Sverigesmedlemskap i m.m.1993/94:KrU14 Stöd till trossamfund m.m.1993/94:KrU15 Lotterinämnden1993/94:KrU16 Utveckling av ideell verksamhet1993/94:KrU17 Internationellt samarbete m.m.Näringsutskottets betänkande1993/94:NU13 Tilläggsbudget inom Utrikes- ochNäringsdepartementens områdenArbetsmarknadsutskottets betänkande1993/94:AU21 Åtgärder för att skapa sysselsättningåt arbetslösa4 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 24 februari1993/94:98 av () till civilministernom den kommunala demokratin:I ABC-Nytt återgavs en märklighändelse från kommun. En rektor hadeenligt egen kommentar omplacerats på grund av atthon kritiserat ett kommunbeslut. Av reportagetframgick dessutom att personalchefen i kommunensade att rektorn inte borde ställt upp och yttrat sigi har ställt frågor omkommunanställdas (lärare, förskollärare, rektor,barnomsorgschef m.fl.) rätt att kritiserakommunala beslut. Flera ledande borgerligakommunalpolitiker tyckte det var fel och olämpligtatt kritisera kommunala beslut. Någrakommunalråd ansåg att personalen bara fårframföra kritik ''privat'' och inte ''i tjänsten''.Motsvarande händelser har redovisats från andrakommuner. Bl.a. från ochkommundelen i . Fackligaföreträdare har också berättat om övertramp i denkommunala demokratin och att personalen intelängre vågar uttala sig kritiskt mot nedskärningareller organisationsförändringar.I () skriverkommunalrättsjuristen att det nublir allt fler JO-fall om att kommuner åsidosättergrundlagens yttrandefrihet och demokratinsspelregler.Sammantaget tonar här fram en illavarslande bildom tillståndet i den kommunala demokratin. Detgäller därför att förhindra en situation där denkommunala demokratin förlorar i öppenhet, insynoch medborgarnas förtroende.Det verkar som om den nyliberala tidsandan -- medkonkurrens och köp--sälj-system -- lett till attkommunalpolitiker börjar se kommunerna somföretag. Man verkar frångå folkstyrets spelregler.Detta är en allvarlig tendens som med kraft måstemotarbetas.Vad tänker statsrådet vidta för åtgärder i syfte attförbättra öppenhet, insyn ochmedborgarförtroende i kommunerna?1993/94:99 av (nyd) till kulturministernom flyktingpolitiken:Den svenska flyktingpolitiken utsätts nu för ettstarkt tryck. Reglerna räcker inte långt för atteffektivt stoppa en oönskad utveckling. De geringet skydd för . Den svenskaflyktingpolitiken överutnyttjas alltjämt. Det krävssnabba förändringar om inte systemet skall brakaihop. Fel signaler går ut till omvärlden.Med anledning härav vill jag ta upp någraangelägna frågor med invandrarministern.Under en tid har nya mönster i flyktingarnasbeteende växt fram. De ekonomiska incitamentensom den svenska flyktingpolitiken skapatförutsättningar för blir alltmer frestande för allt flerpersoner. har blivit ett populärt land att flytill. Det påstådda flyktingskapet kan bli lönande.Vi har akuta flyktingproblem som måste lösasgenom att klara och entydiga besked ges tillflyktingarna och flyktingsmugglarna.I kan det finnas upp till en halv miljonflyktingar som väntar på att ta sig vidare till bl.a.Sverige. All information pekar på attmänniskosmugglingen till kommer attexpandera kraftigt inom de närmaste månaderna.De omkring 800 insmugglade flyktingarnakommer att följas av fler om vi inte ger klara beskedtill myndigheterna i . Regeringen måsteta ett samlat grepp över alla politiska frågorinräknat flyktingpolitiken och presentera ettförhandlingspaket där såväl utvecklingsavtal somutlämningsavtal finns med i paketet. Ett krav somSverige skall driva är att berörda länder skallunderteckna den internationellaflyktingkonventionen. En tuff och klarattitydförändring måste genomföras för att stoppamänniskosmugglingen. Våra krav måste uppfyllasoch kopplas till ekonomiska överenskommelser.En mängd människor smugglas nu mot betalning.Flyktingar från , och kan lättpassera den svårövervakade gränsen ibergstrakterna och nå Ryssland.Flyktingarna har sedan möjlighet att ta sig tillFinland, men gör det ej. De föredrar i stället att påett eller annat sätt komma till . harmed sin fasta flyktingpolitik lämnat de rättasignalerna till människosmugglarna. När tänkerinvandrarministern ge människosmugglarnasignaler om att inte tolererar denna handelmed människoliv?I berättelser kan man läsa att flykten till Sverigekostar flyktingarnas familjer och släkt stora pengar.En iransk familj som smugglats över till Gotlanduppgav att de betalat för att komma tillSverige. Sedan får de ekonomiska bidrag här ochkan betala tillbaka de pengar som de lånat. Densvenska socialhjälpen riskerar alltså att indirektbetala ut pengar till smarta kriminellamänniskosmugglare. * När tänker invandrarministern ingripa mot dessamissförhållanden?Uppgifter om att hyser ett stort antalillegala flyktingar är upprörande. Mer än hälften avdem som söker asyl gör det inne i landet och inte vidden naturliga inreseplatsen och dess passkontroll. * Vad avser ministern att göra åt detta?Jag vill också uppmärksamma den stadiga ström avcharterbussar från som kommer medasylsökande bosnier som har kroatiska pass. Ijanuari kom över 300 asylsökande med bussar tillMalmö, vilket är den högsta noteringen sedan juni1993. * Vilka regeländringar kommer ministern att vidtaför att stoppa denna chartertrafik?1993/94:100 av Axel () tillnäringsministern om privatiseringen av SEMKOAB:Högt upp på regeringens ''privatiseringslista'' överstatliga eller av staten majoritetsägda företagplacerades , det nationellakontrollorganet för elprodukter.1977 utsågs SEMKO till riksprovplats och svenskastaten gick in som majoritetsägare avaktierna.För sedan kunde man i svensk och utländskpress se hur ägarna av SEMKO -- förutom svenskastaten, ochBrandförsvarsföreningen -- bjöd ut företaget tillförsäljning.Det är många frågor som inställer sig införregeringens planerade och nära föreståendeavyttring av SEMKO:Vilka är regeringens motiv för försäljningen? Hurskall de natioonellt högt ställda kraven på svenskaelprodukter kunna garanteras med enbart privatasvenska eller utländska ägare? Hur skallobjektivitet och opartiskhet kunna garanteras medett av kommersiella intressen ägt SEMKO, troligenstarkt involverade i elbranschen? Hur kommer detatt gå med elsäkerheten och konsumentskyddet?5 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 24 februari1993/94:372 av () till statsrådet om skattefriheten vid bär- ochsvampplockning:Våren 1981 lagfästes principen om att intäkter avförsäljning av vilt växande bär och svamp inte blirskattepliktiga om de understiger under ettår. De nya skattebestämmelserna gav hela näringenen stimulans. I samband med skattereformenfastslogs än en gång skattefrihetsprincipen för bär-och svampplockning upp till 5 000 kr.Prisutvecklingen sedan beloppsnivån 5 000 krfastställdes första gången motiverar att gränsen förskattefrihet höjs till per år.De totala samhällsekonomiska effekterna av dettaförslag skulle vara positiva. Det nästintillförsumbara skattebortfall förslaget kan leda tillkompenseras mer än väl av de arbetsgivaravgifteroch inkomstskatter som tillkommer vid den ökandesysselsättningsgraden i tillvaratagande- ochförädlingsledet.Är skatteministern beredd att verka för att gränsenför skattefrihet vid bär- och svampplockning nuinflationsuppräknas i förhållande till 1981?1993/94:373 av () till civilministernom stöd till arbetslösa ungdomar:I dagens lågkonjunktur far många barn ochungdomar illa. Föräldrarnas oro över arbete ochekonomi går ofta ut över barnen. Det minskadestatsbidraget till kommunerna har försämratskolans verksamhet på många sätt. Delar avfritidsverksamheten har minskat och fritidsgårdarhar lagts ned.På grund av den höga arbetslösheten har allt förmånga unga en misstro till sina möjligheter att få ettriktigt arbete och att kunna flytta hemifrån. Det ärviktigt att ha makt över sin egen vardag, kunnapåverka sitt liv och sina möjligheter, vilket ocksåutgör grunden för att må bra. Det är oroväckandeatt dagens unga människor inte tror isamma utsträckning som generationen före dem.Hur avser ungdomsministern hjälpa en nyframtidstro på vägen och stödja de unga?1993/94:374 av () till statsrådet om återbetalning av skatt på villaolja:I en frågedebatt meddeladeskatteministern att en proposition kommer medförslag om att låta villaägare och andra användaofärgad olja för uppvärmning och efter ansökan fådieselskatten återbetald på samma sätt som förförbrukning av ofärgad olja i skogsmaskiner o.d.Det särskilda skattekontoret i som skallhantera dessa utbetalningar vill ha möjlighet attkontrollera att ansökningarna stämmer överensmed verkligheten, nämligen att det är den ofärgadeoljan som används och inte den gröna. När detgäller skogsmaskinerna finns formellt dennakontrollmöjlighet. När det gäller villorna finns deninte. Inte heller finns i något av fallen deekonomiska möjligheterna för denna kontroll.Min fråga till statsrådet är:Kommer skattemyndigheten att för återbetalningav dieseloljeskatt få en formell och ekonomiskmöjlighet till kontroll av ansökningarnas riktighet?1993/94:375 av () tillcivilministern om folkbokföring avbiståndsarbetare:Enligt folkbokföringslagen från den 1 juli 1991räknas biståndsarbetare/missionärer som utflyttadefrån i och med utresan. Detta gällervolontärer och biståndsarbetare inom enskildaorganisationer. UD- och SIDA-personal ärdäremot folkbokförda i under sinutlandstid. Olika bosättningsbegrepp gäller alltså iolika sammanhang. Den enskildebiståndsarbetaren som registrerats som utflyttaddrabbas av flera negativa konsekvenser på grund avatt han eller hon inte är folkbokförd i . Detvore önskvärt med en enhetlig och konsekventlagstiftning på området så att även biståndsarbetaresom arbetar för enskilda organisationer ärfolkbokförda i Sverige.Kommer civilministern att ta något initiativ för attbiståndsarbetare/missionärer skall kunna varafolkbokförda i undr sin utlandstid ochdärmed likställas med UD- och SIDA-personal?1993/94:376 av () tillkulturministern om informationen tillInvandrarverket:Riksdagen beslutade om en särskild kvotför skyddsbehövande från f.d. . Ibeslutet ingick bl.a. att en vidare grupp av anhörigaän vad som annars är aktuell skulle komma i frågaför överföring till . rapporteras frånInvandrarverket att hälften av ca 12 000 inkomnaansökningar avgjorts. Av dessa har endast omkring20 % bifallits eftersom det i de övriga ärendenagällt andra anhöriga än kärnfamiljen. Den 10februari har regeringen tagit ett beslut ominriktningen av den särskilda kvoten utifrånriksdagens beslut. Man ställer sig frågan omInvandrarverket nu på nytt skall pröva de 5 000avslagsbesluten efter de kriterier som anges iriksdagens beslut och regeringsbeslutet.Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för attInvandrarverket snabbare än i detta fallskall få kännedom om riksdagsbeslut som harbetydelse för verkets arbete?den 25 februari1993/94:377 av () till statsrådet om och de mänskligarättigheterna:Återigen har människorättsaktivister ådömtsstränga straff i militärdiktaturens . NukuSulaeman, ordförande imänniksorättsorganisationen ,dömdes till fängelse sedanhan hållit president ansvarig för en radgrova kränkningar av de mänskliga rättigheterna,bl.a. massakern på civila demonstranter i Östtimor1991. Sulaeman, som anklagades för att haförolämpat president , fick underrättegången varken kalla in vittnen eller hållanågon försvarsplädering.Rättegången utgör kulmen på en oroväckandeupptrappning av attackerna på oppositionellaunder de senaste månadrena, med bl.a.arresteringar av studenter och fackföreningsledare.Den hårda domen mot Nuku Sulaeman är en kärvpåminnelse om den allvarliga situationen vad avserde mänskliga rättigheterna i och desvåra förhållanden som den indonesiskademokratirörelsen tvingas verka under.Mot denna bakgrund vill jag frågabiståndsministern och ministern för mänskligarättigheter åtgärder avser regeringen vidta inombistånds- och mänskliga rättighetsområdet för attstödja de krafter som försvarar mänskligarättigheter i ?1993/94:378 av () tillkommunikationsministern omtelefonabonnemang:Telia nekar var tredje privatperson som vill öppnaett nytt telefonabonnemang. Orsaken är att detjänar för litet pengar för att själva teckna ett egetabonnemang. tar numera en kreditupplysningav alla som behöver ett telefonabonnemang. Desom enligt deklaration har inkomster somunderstiger anses inte tillräckligtkreditvärdiga. Det spelar ingen roll om den som villteckna ett abonnemang är en skötsam person utanbetalningsanmärkelser eller tjänat mer pengarunder 1993. kräver att de som inte uppfyllerkriterierna antingen skaffar en borgensman ellerdeponerar som den sökande får tillbakaförst . Arbetslösa som blivit uttaxeradeoch behöver telefon för att söka jobb är en gruppsom drabbas av Telias nya regler. En annan utsattgrupp är studerande som vid en kontroll avföregående års deklaration kan ha svårt att uppfyllaTelias kriterier. Bolagiseringen av innebären byråkratisering och uppradande av vissa nyabestämmelser som indirekt motverkar . Idessa tider med en alldeles för högungdomsarbetslöshet borde samhället göra allt föratt underlätta för ungdomarna att kunna skaffa sigjobb.Är kommunikationsministern beredd att ta initiativför att nuvarande hårda regler och bestämmelseruppmjukas i syfte att underlätta tecknande avtelefonabonnemang?1993/94:379 av () tillkulturministern om avvisning av personer medsvåra funktionshinder:Det förekommer då och då att det fattas beslut omatt avvisa asylsökande med svåra funktionshinder.I en del fall kan därvid en svår situation uppstå,därför att den avvisade på grund av sittfunktionshinder saknar förutsättningar att klara sigsjälv och därför att familj och släktingar flytt frånhemorten. I sådana fall bör enligt min meningmotsvarande praxis tillämpas, som gäller för barndvs., att man inte verkställer avvisningen, om detinte finns någon tillfredsställande personliganknytning. Såvitt jag förstår finns ingariktlinjer för fall av det här slaget, vilket skaparosäkerhet och ångest hos de berörda.Vilken praxis bör enligt statsrådet gällavid avvisningen av personer med svårafunktionshinder?1993/94:380 av () till statsrådetAlf om biståndsförvaltningen:En statlig utredning har lämnat förslag om hur denstatliga administrationen av det internationellautvecklingssamarbetet kan rationaliseras ocheffektiviseras. Utredningens förslag är mycketlångtgående. Bl.a. föreslås att verksamheten påmyndighetsnivå koncentreras till två organ. Detena skall ansvara för det långsiktigafattigdomsinriktade utvecklingssamarbetet. Detandra skall ansvara för insatser inom näringslivs-och infrastrukturområdena. Detta innebär attnuvarande myndigheter, SIDA, ,BITS och SAREK, omorganiseras. En nymyndighet övertar enligt förslaget deuppgifter som handhas av BITS,och . I ettnytt SIDA skall ingå de insatser som SAREC svararför på forskningsområdet. Enligt utredaren kanflertalet av de förslag som presenteras i utredningengenomföras av regeringen utan riksdagenshörande.Kommer biståndsministern att läggaförslag till om ny organisation avbiståndsförvaltningen eller kommer detta attgenomföras utan hörande?1993/94:381 av () tillkulturministern om separation av fäder och barn tillföljd av utvisning:Regeringen har betonat pappornas roll i umgängetmed barnen. avvisas blivande fäder frånSverige. Det innebär att barnen över huvud tagetmister möjligheten att leva tillsammans med sinafäder m.m. vilket är i strid med internationellakonventioner och svensk lagstiftning.Vad avser invandrarministern att göra för att mänsom har barn i eller väntar barn intesepareras från barnen genom avvisning?1993/94:382 av () till statsrådet 7 § folkbokföringslagen skall en personfolkbokföras på den fastighet där han anses bosatt,dvs. där han regelmässigt tillbringar sin dygnsvila.För att personen regelmässigt skall anses tillbringasin dygnsvila på en fastighet krävs att han under sinnormala livsföring tillbringar dygnsvilan minst engång på fastigheten eller i sammaomfattning men med annan förläggning i tiden.Undantag görs dock i lagen för uppdrag somriksdagsledamot: En vistelse anses inte leda tilländrad bosättning om den föranleds enbart avuppdrag som riksdagsledamot (10 § FOL).Skattemyndigheten har i några uppmärksammadefall bedömt att 10 § FOL inte är tillämplig. Skälenanses vara att riksdagsledamoten inte enbart vistasi på grund av sitt uppdrag i riksdagenutan på grund av familjeskäl.Är skatteministern beredd att vidta ändringar somtydliggör folkbokföringslagen för att undanröjatvister?6 § Kammaren åtskildes kl. 11.02.Förhandlingarna leddes av talmannen.