prot · GI0910 · 1994-10-18 00:00:00 — När tror socialministern atttilläggsdirektiven - eller vad man nu skall kalla dem -skall vara klara? När kan arbetet börja? Somkristdemokrat ser jag för min del fram emot ettskyndsamt men genomgripande arbete. Det behöversvensk sjukvård och våra medborgare.Anf. 71 Socialminister ():Fru talman! Det är min uppfattning att skyndsamtinnebär, om inte , så alldeles straxdärefter.Överläggningen var härmed avslutad.33 § Svar på fråga 1994/95:58 ombostadsbidragenAnf. 72 Socialminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att förhindra ettorimligt utnyttjande av bostadsbidragssystemet.Frågan är ställd med anledning av att Länsrätten iHallands län bedömt att en enskild person av psykiskaskäl har rätt att med stöd av 6 § socialtjänstlagen fåsocialbidrag för en större lägenhet. Jag utgår därförfrån att det fråga egentligen rör ärreglerna för bistånd enligt socialtjänstlagen.Låt mig dock först kort redogöra för vilka reglersom gäller för bostadsbidrag. Bostadsbidrag ärrelaterat till den sökandes inkomst och nivån påhyran. Det finns en högsta hyresnivå för vilken mankan få bostadsbidrag. Socialtjänstlagen däremotkräver alltid en individuell behovsprövning.I det som socialtjänstlagen anger som skäliglevnadsnivå ingår också kostnader för en skäligbostad. Naturligtvis kan man inte acceptera en alltförhög boendestandard vid beräkningen avsocialbidragsbehovet. har till ledningför bedömningen av vad som utgör skäligabostadskostnader utfärdat vissa rekommendationer isina Allmänna råd. Vid den individuellabehovsprövningen kan det i vissa fall föreligga sådanamedicinska eller andra behov som kan bedömas somskäliga att ta hänsyn till.Det är varken lämpligt eller tillåtet för mig somsocialminister att uttala mig om huruvida denenskildes psykiska problem i det aktuella fallet är skälnog för att erhålla det något högre belopp somlänsrätten ansåg i detta fall. Jag ser heller inga skäl attutifrån detta enskilda ärende föreslå ändringar avreglerna för rätt till socialbidrag.Eftersom socialnämnden i haröverklagat länsrättens beslut kommer ärendet ocksåatt prövas av kammarrätten.Anf. 73 ():Fru talman! Jag tackar socialministern för svaret.Jag är väl medveten om att man inte skall ta uppenskilda fall till behandling i ett frågesvar. Men jaghar här i lärt mig att det ärtillåtet att med utgångspunkt från ett enskilt fall ta uppprincipfrågan.Den fråga jag ställer är om statsrådet är beredd attse över den aktuella lagen för att förhindra ett orimligtutnyttjande av bostadsbidragssystemet.Detta är ett fall som väcker starka reaktioner hosallmänheten. Det är orimligt att var och en somarbetar och strävar så gott hon eller han förmår ochsom får nöja sig med en liten och kanske dålig bostadskall vara med och betala medan andra vet att ta försig, t.ex. genom att gå till en läkare och säga att manlider av cellskräck därför att lägenheten inte passardet behov man anser sig ha. Klaustrofobi åberopadesav den sökande i det aktuella fallet, åtminstone är detvad som står i det första läkarintyget. iHalmstad säger nej. Lägenheten som vederbörandehar är fullt tillräcklig. Det är en allmänläkare utanspecialisering i psykiatri eller liknande som harutfärdat läkarintyget. Länsrättens kommentar, efter attdetta fall blev känt, var: Vi är tvungna att följa lagen.Om kammarrätten i sin överprövning säger attdetta är fel och man återgår till socialnämndens nej,vad kommer socialministern då att tänkas vidta föråtgärder?Anf. 74 Socialminister ():Fru talman! Socialtjänstlagen ger vissa utrymmenför tolkningar. Det råder ingen tvekan om detta.Jag vill börja med att göra ett litet tillrättaläggandebeträffande fråga. I frågan utgårGöthe från att den lägenhet som personen ifråga hade fått skulle kosta mer per månad.Men enligt länsrättens domstolsutslag handlar det omen nettokostnad på litet . Det är alltså enviss skillnad när det gäller vad som var merkostnaden.Med utgångspunkt från detta fall kan jag inte se attdet finns något skäl att nu gå in och göra någraändringar i socialtjänstlagen. Vad jag däremot kantänka mig är att man framöver gör andra tolkningarlängre ned i prövningen, dvs. Jag haringen möjlighet att vidare kommentera just dettaenskilda fall.Anf. 75 ():Fru talman! Först vill jag ta upp frågan om denkorrekta hyran. Jag följde tidningsuppgifterna ochåtergav dem. Det är klart att det finns anledning attvara litet kritisk . Jag har fått domen frånLänsrätten i , och i den anges andra hyrestal.Men det är själva principen det gäller. Om maninte anser sig nöjd med sin bostad kan man gå till detsom kallas det allmänna och säga: "Den härlägenheten är för liten för mig. Den här bostaden trivsjag inte i. Här får jag cellskräck, men får jag bara 10kvadratmeter mer blir jag minsann frisk. "Det är innebörden.Om några hundra eller kanske många tusenmänniskor gör detsamma blir det ganska plågsamt förden redan belastade budgeten i en kommun, som idetta fall. Det stöter det allmänna rättsmedvetandet,om inte annat.Anf. 76 Socialminister ():Fru talman! Om man drar de slutsatser som GötheKnutson gör nu kan jag delvis hålla med. Men jagdrar inte sådana slutsatser av detta enskilda fall. Jagtycker inte att man bör göra det heller. Dessutomframgår det mycket tydligt att det finns alldelesspeciella medicinska och andra skäl bakom denbedömning som är gjord.Frågan skall som sagt prövas i kammarrätten, ochföre det finns det enligt min uppfattning inteförutsättningar att fortsätta just den här diskussionenkring detta enskilda fall.Anf. 77 ():Fru talman! Jag tackar för de inlägg somsocialministern har gjort här, och jag konstaterar attdet skall bli spännande att avvakta kammarrättensdom.Överläggningen var härmed avslutad.34 § Svar på fråga 1994/95:62 omFöräldraföreningen spädbarnsdödAnf. 78 Socialminister ():Fru talman! har frågat mig vadregeringen kommer att göra för att bidra till attFöräldraföreningen spädbarnsdöd skall kunnafortsätta sin verksamhet.Föreningen har under erhållit medelfrån Allmänna arvsfonden för utvecklings- ochinformationsinsatser. harföreningen således fått sammanlagt 1,3 miljoner fördetta syfte.I september i år anslog dåvarande regeringen50 till föreningens verksamhet. Jag har förståttatt detta var en tillfällig lösning.Socialutskottet har i sitt betänkande omsocialpolitik (1993/94:SoU20) behandlat en motiondär en översyn begärs av nuvarande regler förstatsbidrag som skulle göra det möjligt förFöräldraföreningen spädbarnsdöd att erhållastatsbidrag för verksamheten. Utskottet konstaterardär att föreningen inte kan erhålla stöd från anslagetför bidrag till handikapporganisationer. bör regeringen överväga om organisationenkan erhålla statligt stöd från annat anslag.Jag har för avsikt att driva denna fråga i höstensbudgetberedning och då försöka hitta en merlångsiktig lösning på frågan.Anf. 79 ():Fru talman! Jag vill först inleda med att gratuleraIngela offentligt till hennes nya uppdrag somsocialminister. Det gläder mig mycket.Jag vill också tacka för svaret på den fråga jag harställt. Jag vet inte hur känd bakgrunden är för IngelaThalén. Bakgrunden är att den föräldraförening sombedriver ett mycket angeläget arbete kring dessafrågor - spädbarnsdöd -har drygt 2 000 medlemmar. Det är både föräldraroch andra anhöriga som har mist ett spädbarn. Plötsligspädbarnsdöd är den vanligaste dödsorsaken blandsmå barn i vårt land. Det handlar alltså om en väldigtallvarlig situation, där många människor är drabbade.Den verksamhet man har bedrivit har skettmed knappa medel, men den har varit av storbetydelse, eftersom man därigenom har kunnat bådehjälpa och stödja anhöriga som har drabbats och somhar behov av detta stöd men ocksåbedriva ett förebyggande arbete och få ut informationför att minska antalet barn som drabbas.Jag är glad åt att anger att man frånregeringens sida vill hitta en långsiktig lösning påfrågan. Problemet är bara, , att det är ettakut problem. Den förening vi nu talar om och denverksamhet som bedrivs tvingas upphöra redan underhösten om man inte får fortsatta bidrag. Det ser jagsom mycket allvarligt.Jag undrar därför om kommer attförsöka hitta någon akut räddning så att verksamheteninte avbryts i väntan på det långsiktiga stödet.Anf. 80 Socialminister ():Fru talman! Som är väl medvetenom är ett av problemen naturligtvis just svårighetenatt hitta en långsiktig lösning. UtredningenOrganisationernas bidrag anser att den här sortenskrisföreningar, hur väsentliga de än är för enskildamänniskor, inte kan rangeras in under bidragen tillhandikapporganisationer.Det här förslaget har inte föranlett någonproposition . Förre ministern hadevissa tankegångar i ett antal diskussioner medföreträdare om att man skulle kunna finna en annanutväg via något annat organisationsanslag ellermöjligen via eller Folkhälsoinstitutet.Vi skall försöka att pröva de möjligheterna.Frågan huruvida det finns utrymme för att geakuthjälp direkt får jag återkomma tillnär jag tittat ännu mer på ämnet. Den nu aktuellafrågan gällde ju om man kan finna en långsiktiglösning för föreningen.Anf. 81 ():Fru talman! Jag är medveten om att ärva ett antal svårlösta frågor från den tidigareregeringen. Jag vill också understryka att det funnitsett agerande över partigränserna här i därsocialutskottets beslut i frågan ligger till grund. Jagtror att samtliga partier som engagerade sig varövertygade om och tog på allvar den gamlaregeringens vilja att finna en lösning. Ändå står vi iden situationen att man inte har funnit någon lösning.Vi är väldigt medvetna om att det inte går attinordna spädbarnsdödbland handikapporganistationer. Men det är självklartatt man måste hitta andra lösningar om man finner attverksamheten i sig är väsentlig och på allvar faktisktbåde hjälper föräldrar som har drabbats ochförebygger dödsfall bland småbarn.Anf. 82 Socialminister ():Fru talman! Jag vill understryka att också jag somriksdagsledamot följde denna fråga. Från det hålletkänner jag till både föreningen och sakfrågornaganska hyggligt, även om jag inte känner till dem idetalj.Det är min avsikt att ha nära kontakt medföreningen och lyssna på vad den har behov av justnär det gäller det akuta. Jag vill återkomma till det jagsade i mitt inledande svar, nämligen att man får tittapå den långsiktiga lösningen på frågan i anslutning tillbudgetberedningen.Anf. 83 ():Fru talman! Jag är väldigt nöjd med svaret vadgäller den långsiktiga lösningen, därför att den ocksåär nödvändig. Men jag tror att den akuta lösningen ärnödvändig för att organisationen inte skall upphörajust nu och återuppstå när man hittar det långsiktigastödet. Då förloras väldigt mycket tempo.Med utgångspunkt från egetintresse i frågan tror jag att både jag ochföräldraföreningen kan se fram emot en snar lösning.Det är bråttom, !Överläggningen var härmed avslutad.35 § Svar på fråga 1994/95:3 omlöntagarfondsmedlen till forskningAnf. 84 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig omjag kommer att fullfölja de uttalanden somSocialdemokraterna har gjort om att återta demedel till forskning som utskiftats från de tidigarelöntagarfonderna och, om detta inte är möjligt, istället minska de ordinarie forskningsanslagen imotsvarande mån.Regeringen har som framgått redan inlett enöversyn av möjligheterna att återföra de utskiftadelöntagarfondsmedlen. I avvaktan på resultatet av denöversynen genomförs en analys avkonsekvenserna för forskningen av stiftelsernasverksamhet. Underlaget för analyserna är stiftelsernasskiftande ändamål och de olika forskningsområdensom stiftelserna främst är avsedda att stödja.Skulle det visa sig att det inte är möjligt attåterföra de till stiftelserna utskiftadelöntagarfondsmedlen måste det få konsekvenser föromfattningen och inriktningen av statensforskningsanslag.Anf. 85 ():Fru talman! Jag ber att få tacka försvaret på min fråga. Bakgrunden till frågan var att denförra regeringens avvecklande av löntagarfondernaoch överförande av pengarna till stiftelserna i ett slagväldigt kraftigt förbättrade möjligheterna förforskningen.Det har bildats stiftelser som sysslar medforskarutbildning och profilforskning vid mindre ochmedelstora högskolor. Det är meningen att en stiftelseskall kunna främja humanistisk-samhällsvetenskapligforskning vid en ny universitetsbildning i södraStockholm. Det gäller strategisk forskning som skallfrämja projekt av långsiktig betydelse för Sverigeskonkurrenskraft. Det gäller miljöstrategisk forskningsom skall skapa förutsättningar för en miljöanpassadsamhällsutveckling. Det rör sig om mycket viktigaforskningsområden.Alla som tycker att det här viktigt måste trots alltbli mycket oroade av svar. Svaret innebäratt om den nya regeringen inte kan köra över de beslutsom den förra fattade skall man i ställetstraffa dessa forskningsområden och skära ned på deområden som själv i flera intervjuer,såsom nytillträdd minister, har sagt är mycket viktiga.Det oroar mig. Jag är också orolig för den princip somligger bakom detta och som innebär att det är viktigtatt minska mångfalden av de olika forskningscentrumsom vi nu har skapat förutsättningar för. Det kan välinte vara principiellt fel med flera oberoende centrumpå forskningsområdet.Anf. 86 Utbildningsminister ():Fru talman! Den här frågan är dels principiell, delsekonomisk. När det gäller det principiella är minuppfattning mycket klar. Jag anser att det är olämpligtatt man i fattar beslut som i praktikenbinder framtida riksdagsmajoriteter till ett visstsystem som inte går att förändra. Meningen meddemokratiska val är att man skall få en riksdag somåterspeglar folkmeningen och som också skall kunnafatta beslut i enlighet med folkmajoritetens vilja. Omman binder allmänna medel på ett sådant sätt att deinte kan påverkas, är det enligt min uppfattningprincipellt mycket olämpligt.Den ekonomiska aspekten är inte mindrebetydelsefull. Som givetvis vet ärlandets ekonomi skakig. Vi har att ta ställning till vadsom kan kallas ett statsfinansiellt elände. Att i densituationen överföra så här stora medel utan attnärmare reflektera över konsekvenserna förstatsfinanserna är, enligt min uppfattning, mycketbetänkligt.Det finns även en annan ekonomisk aspekt pådetta. Självfallet är vi alla överens om att det ärviktigt med forskning även på dessa områden. Men iett trängt statsfinansiellt läge måste man göraprioriteringar. Med det här systemet kan inte ens enbred majoritet i göra önskade prioriteringar,i rådande ekonomiska läge. Även detta anser jag talarför en upplösning av dessa fonder. vill jagsäga att jag bedömer möjligheterna att göra det somganska begränsade. Vi avvaktar nu resultatet avöversynen.Anf. 87 ():Fru talman! Jag vill först säga några ord om denprincipiella synen. Jag har sett att i enintervju har sagt att det är ett anmärkningsvärtbeteende att försöka låsa in allmänna medel så att deinte blir åtkomliga för politisk styrning. Med det tankepå det som sade i slutet av sitt svar om attdet nu förmodligen inte är möjligt att ändra det beslutsom den förra fattade, framstår det somännu konstigare att han väljer att dra ned på just deforskningsanslag som är föremål för politisk styrning.Jag tycker att det verkar vara inkonsekvent.Besparingsbetingen haglar nu även överforskningsområdet. Är det de mindre och medelstorahögskolorna som har skäl att vara oroliga eller är detden miljöstrategiska forskningen? Eller gäller detkanske de insatser som skall göras för att främjaSveriges konkurrenskraft och som måste vara oerhörtviktiga för vår ekonomi? Jag har förstått att det redangår ut signaler till motsvarande forskningsområdenom att man där skall vara orolig. Det oroar mig. Detvore bra om utbildningsministern kunde ge ett beskedom att man inte behöver vara orolig.Anf. 88 Utbildningsminister ():Fru talman! Den statsfinansiella bankrutt som vihar övertagit av den borgerliga regeringen lederofrånkomligen fram till ett ökat behov av besparingar.Det är uppenbart att det måste gälla alla tänkbaraområden. I det läget är det viktigt att regering ochriksdag kan göra riktiga prioriteringar.Man har låst in allmänna medel, och det är intesmå medel det rör sig om. Det handlar omutdelningar, som när systemet är helt i funktion, kanuppgå till minst en och årligen.Det är fråga om prioriteringar som har undandragitspolitiska beslut, och det anser jag vara felaktigt.Anf. 89 ():Fru talman! Jag blir litet förvånad. För någonvecka sedan fick vi höra att det iregeringsförklaringen står att forskningsfrågorna geshög prioritet i regeringens arbete. Om jag har tolkatutbildningsministerns svar rätt, innebär prioriteringenatt man avser att kraftigt skära nedforskningsanslagen, jämfört med vad den förraregeringen åstadkom. Det måste vara dåligt förSveriges ekonomi på lång sikt.Jag tycker att har gjort mycket brauttalanden om de mindre och medelstora högskolorna.Jag undrar om det även är de som har anledning attoroa sig för nedskärningarna. Jag hoppas att CarlTham kommer att göra lika bra uttalanden även omden miljöstrategiska forskningen. Jag undrar om detär på det området man nu skall vara orolig. på det nya internationella miljöuniversitetet iLund oroa sig för nedskärningar? Jag undrar vad somskall hända med den humanistiskt-samhällsvetenskapliga forskningen. Skall det dras nedpå den för att straffa för tidigare riksdagsbeslut? Detmåste också tala emot de uttalanden som gjort i olika sammanhang.Anf. 90 Utbildningsminister ():Fru talman! Vad den borgerliga regeringenframför allt har efterlämnat är ett jätteliktbudgetunderskott. Det är klart att det inte är någonkonst att satsa på forskning om man inte tittar påsaldot i statsfinanserna.Jag kan lugna med att säga attsvaret på alla dessa frågor kommer att ges i depropositioner som regeringen kommer att lägga fram,både nu under höstriksdagen och senare nästaår. Då kommer svaret att ges på dessa frågor. Minavsikt är självfallet att se till att vi också i framtidenskall bedriva en kvalificerad forskning här i landet.När jag tar ställning till den frågan måste jag ocksåväga in följderna av de eventuellt kvarvarandeforskningsstiftelserna.Anf. 91 ():Fru talman! Jag förutsätter att det inte finns någoni denna kammare som är omedveten om hur statensbudgetsituation ser ut. Däremot måste det vara bra förekonomin som helhet och för budgetunderskottet omvi t.ex. främjar forskning som långsiktigt skall gynnaSveriges konkurrenskraft i ekonomin.Det är väl bara att konstatera att detta, åtminstoneså här långt, verkar vara ännu ett av de besked iregeringsförklaringen som mycket snabbtdevalverades. Att ge hög prioritet i regeringens arbete,verkar innebära att man delar utbesparingsbeting. Det är synd, men jag hoppas att vihär i skall kunna nå ett samarbete somockså ändrar på den utvecklingen.Anf. 92 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag vill bara tillägga att vad som harhänt är framför allt att den svenska kronan hardevalverats under den borgerliga regeringens tid. Ominte tar ett ansvar förbesparingar så kommer kronan att devalveras ännumera. Det tror jag inte att någon är betjänt av.Vi kommer att arbeta för en bra forskning här ilandet, och jag är övertygad om att vi kan få en bredenighet för detta. Men vi måste ta hänsyn till vilkafaktiska resurser som ställs till forskningensförfogande, även från de nu aktuella stiftelserna.Överläggningen var härmed avslutad.36 § Svar på frågorna 1994/95:5 och 12 ombehörighetsvillkor för högre studier, m.m.Anf. 93 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig omjag kommer att ta initiativ till att utarbeta råd ochanvisningar om värderingen av studieomdömen frånfolkhögskolor i samband med antagning till högreutbildning.Bengt Silfverstrand har frågat mig om jag ärberedd att medverka till en översyn avantagningsreglerna till grundläggandehögskoleutbildning.Jag besvarar frågorna i ett sammanhang.Avsikten med universitets- ochhögskolereform har varit dels en ökad valfrihet förstudenten, dels en större självständighet för universitetoch högskolor när det gäller beslut om studievägaretc. Förändringen i antagningssystemet ligger i atthela ansvaret för rekryteringen lagts på det enskildalärosätet.Jag har erfarit att detta i praktiken bl.a. harkommit att innebära att samma gymnasieutbildningvärderas olika ute på universitet och högskolor.Vidare har studieomdöme från folkhögskola värderatsmycket olika vid antagning till högskoleutbildning.Det råder uppenbarligen osäkerhet om vilka reglersom gäller.Det är självfallet viktigt att vi har ett system förantagning som är tydligt och överblickbart och somförhindrar godtycke. En uppföljning av 1993 årsreform pågår. I utredarens uppdrag ingår att följa upphur det nya antagningssystemet fungerar, och enligtplanerna skall en rapport i denna fråga lämnas föresommaren. har det dessutom inlämnats endelrapport till mig på departementet.Det är enligt min mening mycket angeläget attreglerna för antagning till universitet och högskolor ärrättvisa, överblickbara och garanterar studenternasrättssäkerhet. Mot bakgrund av de erfarenheter somredan har vunnits avser jag att genomföraförändringar i det nuvarande systemet med sikte pågenomförande fr.o.m. vårterminen 1996.Anf. 94 ():Fru talman! Jag vill tacka för detpositiva svaret som också är mycket klargörande.Precis som säger i sitt svar har det råttmycket stor osäkerhet och mycket stor förvirringkring vilka antagningsregler som gäller. Det gällerframför allt de fristående kurserna ochfolkhögskoleelever.Det har varit ett svårhanterligt system. Man harinte kunnat överblicka det. Det har naturligtvis intevarit rättvist. Rättssäkerheten kan också ifrågasättas.Detta bottnar i att den centrala antagningen harupphört och att man vid de lokala antagningarnaanvänder sig av olika bedömningar.När det gäller antagningsreglerna förfolkhögskoleelever har jag fått uppfattningen att mananvänder fem olika modeller, beroende på vilkenhögskola eller vilket universitet det handlar om.Eleverna och personalen vid folkhögskolorna ärmycket upprörda över detta. Det är naturligtvis ettfullständigt oacceptabelt system.Jag menar inte att vi skall gå tillbaka till en centralantagning. Det tycker jag inte. Men självfallet måsteman använda lika bedömningar vid de olikalärosätena. Det sades också i utbildningsutskottetförra året. Det fanns en reservation frånsocialdemokraterna där man befarade de härkonsekvenserna. finns det mycket att rätta till fören socialdemokratisk regering. Detta är ingentingsom kostar pengar. Jag är mycket glad över svaret.Det är uttömmande. Många kommer att känna lättnadnär de läser detta.Anf. 95 ():Fru talman! Jag vill också tacka statsrådet försvaret.Avregleringen och decentraliseringen av densvenska högskolan inleddes av en socialdemokratiskregering. Syftet var att ge de enskilda studenterna,lärarna och forskarna större inflytande över sinsituation. av borgerligt experimenterande ifrihetens och valfrihetens namn kan det konstateras attförändringarna i praktiken har inneburit enförsvagning av studenternas inflytande, urholkadrättssäkerhet och ett godtycke vid antagning,examination och resursfördelning som ger anledningtill oro och eftertanke.Flera högskolor har sålunda fattat beslut medinnebörden att det i praktiken förmenar stora grupperav intresserade och studiemotiverade rätten attbedriva studier på högskolenivå. Genom att fastställaåldersgränser vid antagning respektive begränsabehörigheten till vissa studier till att enbart gälla vissaprogram, utestängs elever från chansen attkomplettera sina förkunskaper.Den kommunala vuxenutbildning som har gettSverige särskilt positiva omdömen i internationellasammanhang degraderas och blir intet värd. Redan imopedåldern skall du veta vad du vill bli, t.ex.advokat eller domare, för att ge exempel med aktuellanknytning till ett sydligt universitet. Annars är duutestängd från framtida studiemöjligheter.Att detta elitistiska synsätt som har börjattränga in i det svenska högskolesystemet iförlängningen leder till rent absurda konsekvensertycks inte ha föresvävat dess tillskyndare. Likvärdigabedömningar, oavsett var man har införskaffat sinakunskaper, måste vara grundläggande och avgörandeför framtiden.