prot · GH0957 · 1994-02-09 00:00:00 — Men i så fall är det bara attvänta ett tag till, så får vi förr eller senare den fastaförbindelsen, . 161 (nyd)replik:Herr talman! Jag har begärt replik bara för att visaatt det finns fler partier här i vilka värnarom miljön, speciellt inom trafikområdet.Vi behöver faktiskt inte satsa för många miljarderpå den kollektivtrafik i storstadsområden som vi nutalar om. Vi har i denna kammare till bilforskninganslagit , vilket är en ansenligsumma pengar i förhållande till populationen. USAhar anslagit till forskning omelhybridbilen.Vi kan i någon mån ta åt oss äran av detta, eftersomdet var vi som motionerade härom.Förslaget i klimatpropositionen var i princip enblåkopia av motionens förslag, och det har i åretsbudget resulterat i till dennaforskning.Elving säger att vi skall föra över alltingtill järnväg. Vet om att vi när visenast träffade chef fick uppgiften attdet inte finns mycket kapacitet kvar? För att klaradetta skulle man behöva bygga ut fyrspårsdrift ellernågot liknande. För att få råd med sådanainvesteringar fick vi nog sätta in ett tredje skift påTumba sedelbruk.Anf. 162 ()replik:Herr talman! Jag vill rätta , sommenade att jag hade sagt att allt skall föras över tilljärnväg. Det har jag inte sagt, men jag harframhållit att en stor del kan överföras till järnväg.Jag har också sagt att det är viktigt att utvecklasystemen där de har de bästa förutsättningarna attutvecklas. Där det finns stora trafikströmmar ochunderlag för persontransporter, godstransporterosv. skall man i första hand satsa på att utvecklajärnvägen.Men jag betonade också att det på många håll i vårtland inte finns något alternativ till privatbilen ochtill lastbilen för att klara transporterna. Där måstevi satsa resurser på att upprätthålla en bra standardpå vägnätet.Kenneth Attefors hänvisar också till den satsningsom nu görs för att utveckla alternativaframdrivningssätt för fordon -- elfordon,hybridfordon osv. Jag måste göra besviken genom att berätta att det har funnitsmotioner om detta i riksdag ganska långtinnan Ny demokrati skapades. Med tanke på vadsom har hänt kommer dekanske att finnas kvar också efter det att det partiethar upphört. Men jag håller med om att denkraftfulla satsning som görs är positiv. Vi skallhjälpas åt för att det skall bli så bra som möjligt.Anf. 163 (nyd)replik:Herr talman! Då kan vi bara konstatera att jag hargjort en enorm nytta i den här kammaren eftersomdet är först , sedan jag kom in här i ,som pengar blivit anslagna till utvecklingen av dettafordon. Jag anser att det kommer att vara 2000-talets bil. Det finns inga andra lösningar som jag serdet.Anf. 164 ()replik:Herr talman! Det kan ju finnas ytterligare enanledning till att detta nu äntligen förverkligas änatt har blivit invald i riksdagen.Det kan ju också bero på att vi i samband med förravalet fick en ny regering som tar tag i de härfrågorna med större allvar.Anf. 165 Kommunikationsminister ():Herr talman! Jag vill återvända till telefrågorna.Elving tar upp frågan om AXE-utbyggnaden. Han talar om de elektroniskamotorvägarna och att det också behövselektroniska småvägar och grusvägar.Låt mig säga att det är mycket glädjande att vi vidingången av detta år hade av de svenskateleabonnenterna anslutna till ett digitalt system,det s.k. AXE-systemet. När detta år är slut har80 % av de svenska abonnenterna anslutits till det.Den här utvecklingstakten är en uppsnabbningjämfört med de planer som fanns. Vi kommerredan 1997 att ha de allra flesta permanentahushållen anslutna till AXE-systemet. Detta är entidigareläggning . Det kommer attfinnas några sommarstugor som då ännu inte hardetta. Där väntar man på en radiobaserad tekniksom då kommer att finnas kommersiellt tillgänglig.Låt mig också knyta an till den mycket allvarligafrågan om trafiksektorns miljöbelastning somElving tog upp. Det görs väldigt mycketdär. Jag vill hänvisa både till miljöbilagan ifinansplanen och till det som står iKommunikationsdepartementets bilaga. Där har vilyft fram att vi inte kommer att klara detta utanytterligare åtgärder. Därför är det mycketglädjande att den s.k. Trafik- och klimatkommitténnu arbetar för högtryck. Den kommer att läggafram sitt betänkande på vårkanten. Det innebär attoerhört kraftfulla åtgärder måste genomföras föratt vi skall kunna klara av detta. Jag är övertygadom att regeringen och de partier som ingår där ärberedda att ta dessa krafttag. Det är heltnödvändigt.MiljöpolitikAnf. 166 ():Herr talman! Mycket har hänt sedan jag sprangomkring på sandstränderna hemma på detgotländska Sudret. Då trodde man ännu att detman slängde i försvann på något sätt.Nedsmutsningen av vattnet har i en del avseendenblivit betydligt värre . Men genom ökadkunskap och medvetenhet har man också förbättraten hel del. Den stora skillnaden mellan 50-talet och90-talet är, som jag ser det, just kunskap ochmedvetenhet. Vi vet att vattnet inte för bortallt, inte tål allt och inte renar allt. Vi vet mer än viomsätter i praktiken. Och vi vet att vi har mycketmer att lära.En annan skillnad, som är högst påtaglig i dessasammanhang, är kontakterna med staterna påandra sidan . är gemensamt arbeteför ett gemensamt vatten en självklarhet,åtminstone i teorin. I praktiken går oftabudgetunderskotten, sysselsättningen ochvälfärden förbi miljöhänsynen i kön till knappastatliga resurser. Det gäller såväl i vårt land som iandra länder.Behovet av minskade utsläpp, reningsverk ochbättre energiförsörjning är väl kända av oss. Mendet finns också andra miljövärden att ta sig an runtÖstersjön. I de gamla finns biotopersom har gått förlorade i väst. Såväl flora som faunahar högst skyddsvärda inslag som hotas avivrig privatisering och en hårdhänt exploatering.Stora militärområden kan innehålla såväl farligakemikalier och radioaktiva material som storanaturvärden. Vi behöver ha en beredskap också fördetta och gemensamt med andra utarbeta strategierför att bekämpa dessa faror och bevara dessavärden.Från socialdemokratiskt håll saknar vi dengenomtänkta strategin för det svenska miljöarbeteti Öst- och , d.v.s. det område somhuvudsakligen påverkar vattnet i . Jag villcitera vad jordbruksutskottets majoritet skrev ibetänkandet om klimatpropositionen 1993. ''Inteminst med hänsyn till problemens storlek och deavsevärda resurser som avsätts bör en samladredovisning av de totala statliga satsningarna inommiljösamarbetet med lämnas tillriksdagen. Utskottet förutsätter att så kommer attske och förväntar sig att en redovisning framläggsför . ''Vi socialdemokrater trodde inte riktigt på det där,och det visade sig att vi hade rätt i våra farhågor.Det kom ingen redogörelse. Någon genomtänktoch klargörande redogörelse och strategi för detsvenska miljöarbetet med och för Öst- ochCentraleuropa finns inte. Den som vill veta hur1992 års beslut om stöd till energieffektivisering,förnybara energikällor och andra miljöåtgärder harverkställts får inte mycket annat än myror i huvudetav regeringen.Vem har överblicken över miljö- ochenergisamarbetet med Öst- och ?Var sker samordningen? Vilka är visionerna?Och hur samagerar man inom miljö- ochenergiområdet med andra samarbetsområden?Detta arbete sker på flera departement ochavdelningar och på minst 15 olika myndigheter. Enföljd av detta är att de särskilda medel som avsattsför miljösamarbete inte har utnyttjats fullt ut. Detär skrämmande när vi vet behoven.Herr talman! Jag sade i min inledning attmiljömedvetandet har ökat kraftigt. Det visar bl.a.de många kommuner som vill arbeta på ett meraktivt sätt med miljöfrågor i Öst- ochCentraleuropa, ofta genom vänorter. Min kommunGotland, som har den estniska ön ellerÖsel som vänort på andra sidan vattnet, hör till dekommuner som har aktualiserat frågan ommiljösatsningar där.Det är inte helt enkelt att fastställa vad som ärmöjligt, effektivt och lämpligt för kommuner iinternationellt miljöarbete. Det finns bl.a. ett stortintresse för handel med överlåtbara utsläppsrätter.Det är mycket intressant men inte problemfritt.Dessa möjligheter bör utredas så att man kan ta tillvara det intresse som finns ute i kommunerna. Detbygger ofta på ett stort engagemang bland enskilda.Men vi måste också vara vaksamma så att vi intebegår misstag i vår iver. Att skicka sitt gamlakylskåp till ett område som saknar teknik föromhändertagande av CFC är t.ex. ingenmiljövänlig biståndsåtgärd.Herr talman! Fartygsolyckan utanför ihöstas, där en last av gödsel läckte ut, visar att detinte enbart är de kemikalier vi klassar sommiljöfarliga som kan skada miljön. Vi måste se överberedskapen för olyckor till sjöss och fastställaansvarsfrågorna för såväl innehåll som självafartyget. Det är precis lika orimligt att lämna ettvrak i vattnet som att lämna ett bilvrak på land.Men i det förra fallet finns det ingen tillämpliglagstiftning. Detta, herr talman, hör till de mångauppgifter som vi måste lösa för att rädda Östersjönsmiljö framöver.Anf. 167 (nyd):Herr talman! Miljömålen är viktiga, men miljön gåregentligen inte att budgetera. harmiljöfanatiker och politiker med stora visioner i sinbeskattningsiver skrämt bort de vanligamänniskornas engagemang. Trots detta har ett fintoch äkta engagemang växt upp hos våra ungdomar.Det är mycket glädjande.Så sent som för ett par dagar sedan hörde jag påradion en intervju med en studerande i somvar med i en miljögrupp som heter Q 2, tror jag.Det sades att man där även tar fram realistiskalösningar på miljöproblemen. Man engagerar sig.Det är en ny stil när det gäller miljöengagemangsom vi välkomnar. Det är känt att det förekommermånga demonstrationer och liknande. Det tycker viär negativt på ett sätt.Det är bättre att komma med konstruktiva förslag.Det är vår övertygelse att det måste finnas enfolklig förankring för att miljöförbättringsåtgärder,t.ex. kretsloppssamhället, skall lyckas. Om maninte har denna förankring kommer ettkretsloppssamhälle inte att kunna fungera.Människor följer inte reglerna om de inte ärintresserade.Vi anser vidare att ett gott innovationsklimat gergod miljö. Miljölösningarna ligger hos näringslivet,som måste svara upp mot konsumenternas krav.Sverige bör inte ensidigt skärpa miljölagstiftningenoch genom att åberopa ''förorenaren-betalar-principen'' införa nya miljöavgifter, skatter ochpålagor som får till resultat att svenska företag kankomma att utsättas för högre kostnader än sinakonkurrenter inom EU.En skillnad i produktionskostnaderna ger sålundaupphov till att företag flyttar sin tillverkning ellerväljer att investera i länder eller områden där detblir ekonomiskt mest fördelaktigt. Följden blir exporterar nedsmutsningen till ett annat landi , men importerar varorna. I dagenssamhälle, där de stora miljöproblemen ärgränsöverskridande, är detta att lura sig själv. Detkan i stället totalt sett bli en försämring på grund avsådana regler.Så vill jag nämna åtgärder i Östersjöområdet.Miljösituationen i har visat sig varakatastrofal. Föråldrade kärnkraftverk ochavfallslager utgör en allvarlig säkerhetsrisk för vårlivsmiljö. Den radioaktiva sjön i Estlandär ett exempel på sådant riskområde.Vi i Ny demokrati anser därför atthuvuduppgifterna på hela miljöområdet är attgenom internationellt samarbete verka för attåterställa miljö och för attutveckla i positiv riktning.Arbetet med att genomföra åtgärdsprogrammetsamt att finna finansieringslösningar kommer att bliviktigt . De svenskainsatserna inriktas på att maximeramiljöförbättringen per investerad krona. Detinnebär att svensk miljö förbättras genom attinvesteringar i reningsverk och anläggningar iBaltikum och görs i ökad omfattning.Vi anser att de miljösatsningar som gjortshar lett till reella förändringar och konkreta resultati alltför liten grad. Konsultrapporter ochkunskapsöverföring kan förbättras. måste klaraoch höga krav ställas på mottagarländerna samt påinblandade biståndsorganisationer och företag.Kraven skall bl.a. innebära konkreta och tydligamål, delmål och tidsplaner. För att uppnå dettamenar vi att det är nödvändigt att öka kontrollen avde svenska investeringarna. Insatser i reningsverk ide baltiska länderna är bra, men vi anser emellertidatt insatserna i är minst lika viktiga, varför vii vår biståndsmotion föreslår en satsning i Polen.Eftersom floden i ensam tillför överhälften av alla föroreningar i anser vi attdet är av största vikt att göra något konkret förmiljön. Vi vill att 75 miljoner av biståndspengarnaskall användas till att bygga ett reningsverk medsvenskt material.Så går jag över till att tala om fordon. En hel del avoss har varit på Bilsalongen och fått höra att manfrån bilhåll anser att en hel del av avgasproblemenhar lösts på ett tillfredsställande sätt. Vi från Nydemokrati har den uppfattningen att vi har nått enbra bit på väg med dagens bilar. De problem somåterstår är till för att lösas. Vi ser dem inte somnågot hinder. Vi inser att man behöver bilen.Därför skall man ta itu med och lösa problemen.Vi fick se lösningar -- t.ex. vätgasmotorn -- påutställningen, vilket också var väldigt intressant.Anf. 168 ():Herr talman! Efter valet bildade ,enligt vad han själv tyckte, mestkompetenta regering. Jag utgår från att vi kan gålångt tillbaka i historien -- dess motsvarighet finnsicke.Det var i och för sig glädjande att miljöpolitikenutpekades som ett av de områden somrangordnades högt i regeringsförklaringen.Regeringen skulle ange tydliga miljömål. Det sadesi regeringsförklaringen att man skulle ställabestämda miljökrav och använda effektivastyrmedel.Därmed kan vi ställa höga krav på regeringen. Denär den mest kompetenta, och den har en i sakberömvärd regeringsförklaring i detta stycke.Under mandatperioden har vi hört dessa löftenupprepas , men oftast i futurum.Vi har sett bra problembeskrivningar ochbakgrundsteckningar mot vilka det inte finnsmycket att invända. Däremot har vi sett få konkretaförslag.Miljöpropositionerna har kritiserats för att varatandlösa. Såvitt jag har förstått har miljöministernnästan instämt i det eller åtminstone antytt att detnog skulle ha sett litet annorlunda ut om han självhade fått bestämma.När det gäller den ekonomiska politiken betonasständigt nödvändigheten av tillväxt. Få gånger talasdet om att denna tillväxt måste ligga inom deekologiska ramarna. Få förslag som kommer attstyra den ekonomiska tillväxten enligt ekologiskalagar har redovisats. Det handlar ju inte omnågonting som är önskvärt i största allmänhet ochkanske nödvändigt , utan det är någontingsom vi måste börja med . Det handlar inte omideologier; det handlar om naturlagar.Om det nu är så att regeringen i sin förklaring harredovisat höga miljöambitioner tycker jag att det ärdags att miljöministern redovisar vilka konkretaändringar man har uppnått med anledning avdeklarationen om miljöpolitik iregeringsförklaringen. Jag begär inte attmiljöministern på stående fot skall prestera det,men det är någonting som folk faktiskt harrätt att förvänta sig.Om vi betraktar människan som art så har hon varitframgångsrik -- så framgångsrik att hon blivit etthot mot sig själv och mot jordens överlevnad. Intebara den egna utan också andra artersöverlevnad står på spel.Det här kan vi naturligtvis inte fortsätta med. Vi äralla ense om att vi inte kan ignorera de ekologiskasambanden utan att undergräva vår egen existens.Att arten har varit framgångsrik i meningen att haförökat sig betyder ju inte att alla människor leverett gott liv. Tvärtom är möjligheterna att användajordens resurser fördelade på ett fruktansvärtorättvist sätt mellan industrialiserade länder ochutvecklingsländer och också inom de olikaländerna.Det vi kallar produktion är till stor del konsumtionav naturresurser. Hela vårt ekonomiska system äruppbyggt kring denna förmenta produktion ochdess tillväxt. Om vi skall lyckas vrida utvecklingenrätt måste vi respektera den ekologiskaverkligheten.Vi kan inte göra något annat än att basera vårproduktion på att utnyttja naturens resurseroptimalt -- inte maximalt, vilket sker . Vimåste förändra innebörden av begreppen tillväxtoch ekonomi.Det har tagit mänskligheten ganska attförvrida utvecklingen, och vi måste nu arbetamycket målmedvetet för att vrida den rätt. Om viskall lyckas med detta måste vi naturligtvis halångsiktiga planer.Låt oss som ett tankeexperiment sätta som ett målatt skall vara ettkretsloppssamhälle. Vi måste behandla naturen pådet viset, så att den uthålligt kan ge vår försörjningoch en bra livsmiljö. Låt oss bryta ner 30-årsperspektivet i tre faser, skissa påhandlingsprogram för de faserna och lägga frammer detaljerade förslag för den närmaste 10-årsperioden.Det är nödvändigt att upprätta olikabranschprogram och att redovisa och följa uppdessa kontinuerligt. Branscher som bör komma ifråga är naturligtvis bilbranschen, stålindustrin,jordbruket, byggbranschen, kemikalieindustrinoch skogsindustrin. Det är den typen avmålinriktade program för de branscher där vi vet attvi har en konsumtion, inte produktion, som måstetill.Anf. 169 Miljöminister ():Herr talman! Jag kommer att ägna mig åt dem somhar talat, försöka följa deras tankegångar och tafasta på dem och inte komma med någraförberedda, långa utsagor.Låt mig till att börja med säga som en recension attjag tycker att hade ett intressant,sakligt anförande. Det är inte alltid man får hörasådant från det partiet. gav ensökande inledning men visade egentligen en ganskanegativ inställning till miljöåtgärder utom inärområdet. hade den krävandeattityden.Jag tillhör dem som mycket sällan förklarar mignöjd på det här området. Mot bakgrund av deproblem som vi har att hantera finns det bara enenda rimlig attityd, och det är otålighet och att manaldrig är riktigt färdig eller nöjd. Det måste vara ensjälvklarhet för alla som arbetar inommiljöområdet.Varför är det så? Dels beror det, som jag sade, påatt problemen är stora, dels beror det på att dethandlar om hela samhället, i varje fall om man haren helhetssyn. Då måste man få samhället attfungera som en helhet, och det betyder att det intebara handlar om ett miljödepartement och enmiljösektor, utan att alla sektorer måste ta sittansvar. Detta borde vara en självklarhet. Det ärganska elementärt.Det som vi har ägnat oss åt under de senaste två ochett halvt åren är ganska tunga, trögrörliga system.För det första handlar det om att knyta sammanekonomi och ekologi så att vi får styrning också denvägen, där vi ofta agerar som konsumenter. Dethandlar om att vi sätter pris på miljön, att vi sätterrätt pris på miljön, och att vi på det sättetmedverkar till att skapa en uthållig utveckling. Dåkrävs beräkningsmetoder som är någorlundaanvändbara, rättvisande, och det krävs ekonomiskastyrmedel som tar fasta på just principerna attförorenaren skall betala men att det självfalletockså skall kombineras med förbud ochrestriktioner.Det är ett avgörande område, och man kannaturligtvis alltid säga att det borde ha gjorts mer.Det ansåg vi också i opposition, när vi väntade itio--på att något skulle hända. En hel delhände också och genom . Men det första hände tidigare, underFälldinregeringarna, när vi började hanterakärnkraftssamhällets konsekvenser med avgifter.Samma sak gäller i fråga om kretsloppet. Vi har ivårt moderna samhälle brutit sönder så pass mycketatt det är nödvändigt att återställa kretsloppet. Dethandlar inte enbart om att hantera ökande mängderav avfall, utan det handlar också om att se denresurs, det värde som ligger i detta och att användadet så effektivt som möjligt, att få systemen attfungera. Det handlar alltså om att förändrasamhället, hela samhället, och det är klart att detgör man inte . Det är bara löjligtatt ens antyda något sådant. Det handlar omdecennier av arbete.En annan viktig fråga är samhällsplaneringen, attinta ett samhällsplaneringsperspektiv medmiljöansvar. Detta är viktigt för att försöka undvikadet som ständigt skakar om i debatten, när mankommer in efteråt, för sent för att reparera ochförsöka ställa till rätta. I stället måste vi försöka seoch tänka efter före för att förebygga skador.På det området har vi emellertid ärvt en del, ochdär har det också funnits en del konflikter undersenare tid. Öresundsförbindelsen är en sådan,Dennispaketet är en annan. Det finns många fleratt nämna, men dessa är de två tydligaste.Det fjärde området är det internationella arbetet,som ju är hur stort som helst. Under den härperioden har det dominerats av dels envärldsmiljökonferens och uppföljningen av den. Nihar här i fått enproposition om hur vi försöker att applicera dettänkandet -- arbetet med , alltsåhandlingsprogrammet för det tjugoförstaårhundradet -- på den lokala nivån. Det visar vaddet också handlar om, nämligen det långaperspektivet.Dessutom har vi färdigförhandlat med EG/EU, ochdet blev ett hyggligt resultat. Men problemen ärinte borta i och med detta. Det är ju inte så enkeltmed sektorintressena heller i övriga Västeuropa.Naturligtvis återstår det mesta arbetet.Det gäller just att försöka använda den europeiskaunionen som en hävstång. På det globala planethandlar det om /EU, och -- omman får dem att röra sig i rätt riktning är det mycketvärt, också för oss. Däremot får man aldrigresonera så att man skall vänta på dem, för då vetingen hur länge man får vänta. Vi väntar inte heller,och därför får man en del kommentarer av den typsom lade fram i sitt anförande,nämligen: Det är farligt! Akta konkurrenskraften!Gör helst ingenting, för då flyttar industrin. Jag trorinte att man kan resonera på det sättet.Det gäller att ligga i fronten, så långt det är möjligtför ett litet land, och att på det sättet driva på. Detär det enda sättet att väcka respekt internationellt.Det är ingen tillfällighet att är ett av dekanske 15 länder från vilka miljöministrarna vid deinformella mötena sammankallas. är ett avde länder som är inbjudna i Indienför att diskutera hur vi skall driva det globalasamarbetet vidare. Vi finns med bland de 15 somligger främst, som är bestämmande i världen påmiljöområdet, och det är viktigt att utnyttja denpositionen.Öst- och är självfallet viktigt att taupp. Det är därför vi har prioriterat detta ibudgeten. Det handlar om mycket små pengar iförhållande till behoven, som är omätliga. Det ärdärför som jag på det nordiska planet har försöktåstadkomma en samordning av de nordiskaresurserna. Det finns, , en mycketbra rapport om allt som görs i nordiskt perspektiv iÖst- och . Så varför bara ägna sig åtSverige? Jag kan nog fixa den rapporten. Den finnsmed i Nordiska rådet-sammanhanget, eftersom vihar tagit fram den gemensamt.Om man vill gräva djupare i detaljerna finns detsjälvfallet därutöver mängder av projektlistor frånBITS, ÖSEK och andra organ som hanterar den''östmiljard'' som vi har att tillgå , utöveralla miljösatsningar. Det är självklart att vi i Miljö-och naturresursdepartementet håller ett öga påalltsammans som har med miljö att göra.Låt mig också kommentera detta medutsläppsrätter och sådant. Visst är det en viktig ochintressant tanke. Det gäller naturligtvis attmaximera utbytet av de knappa pengar som mansatsar. Men man får akta sig för att byta bort sitteget ansvar på det sättet. Ett eget ansvar har manalltid. Att ingenting göra hemma för att kunna göranågonting någon annanstans är sällan en tillräckligutgångspunkt.Jag delar självfallet syn påberedskapen för . Det har vi ju haft enfrågedebatt om, så jag behöver inte gå in närmarepå det.Låt mig också kommentera det som . Jag skall bara nämna att Q 2 var Q 2000.Gruppen föddes i samband med UNCED-processen och förberedelserna i Sverige.Regeringen gav just den här gruppen och dessföregångare ekonomiskt stöd och utrymme iförhandlingsarbetet. Det är ett gott exempel på hurregeringen har stöttat -- men inte lagt sig i --ungdomarnas miljöarbete och miljöengagemang.Det var bara som en förklaring till vad det var förorganisation. Det har gjort ett väldigt viktigt ochstort arbete.Jag skulle kunna läsa upp långa listor, men allt finnssammanfattat på ett utmärkt sätt i det material somMiljö- och naturresursdepartementet gett ut. Detkan jag lämna över till , så att han fårläsa de långa kataloglistorna. Då behöver jag inteta av den knappa tiden till det här.Anf. 170 () replik:Herr talman!