prot · GI0913 · 1994-10-21 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:13Fredagen den 21 oktoberKl. 9.00 12.37Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § AvsägelserAndre vice talmannen meddelade att KristerSkånberg (mp) anhållit om att fr.o.m. den 21 oktoberbli entledigad från uppdraget som ledamot avriksdagen.Kammaren biföll denna avsägelse.Andre vice talmannen meddelade att KristinaPersson (s) avsagt sig uppdraget att vara ledamot ifinansutskottet.Kammaren biföll denna avsägelse.2 § Anmälan om kompletteringsval tillfinsnsutskottet och utrikesutskottetAndre vice talmannen anmäldedels att Socialdemokratiska riksdagsgruppen pågrund av uppkomna vakanser anmält SusanneEberstein som ledamot i finansutskottet efter KristinaPersson och som suppleant ifinansutskottet efter ,dels att Moderata samlingspartiet riksdagsgruppunder ledighet anmält hans ersättarePercy som suppleant i utrikesutskottet och isocialutskottet.Andre vice talmannen förklarade valda tillledamot i finansutskottetSusanne ()suppleant i finansutskottetKristina ()suppleant i utrikesutskottetPercy ()suppleant i socialutskottetPercy ()3 § Ny riksdagsledamot, m.m.Upplästes och lade till handlingarna följande frånvalprövningsnämnden inkomnaBerättelse om granskning av bevis förriksdagsledamot och ersättare för riksdagsledamöterTill valprövningsnämnden har frånRiksskatteverket inkommit bevis om att KiaAndersson (mp), , utsetts till ny ledamot avriksdagen fr.o.m. sedan ClaesRoxbergh (mp) avsagt sig sitt uppdrag somriksdagsledamot. Från har ocksåinkommit ny bilaga till tidigare utfärdade bevis förersättare för riksdagsledamot.Valprövningsnämnden har denna dag granskatbeviset för den nye ledamoten och den nya bilagan tillbevis för ersättare och därvid funnit att de blivitutfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § vallagen.Stockholm den 20 oktober 1994Lars /4 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1994/95:17 till lagutskottet1994/95:37 till socialförsäkringsutskottet1994/95:49 och 58 - 59 till lagutskottet5 § Allmänpolitisk debatt (forts. från prot.12)Socialpolitik m.m.Anf. 1 ():Fru talman! Utan någon som helst sidvördnad motstatsrådet beklagar jag att socialministerninte är närvarande vid denna första socialpolitiskadebatt efter regeringsskiftet.Enligt regeringsförklaringen ser densocialdemokratiska regeringen som en av sina främstauppgifter att "värna och utveckla välfärden". Jag villpåstå att samtliga riksdagspartier torde ha detta somsin målsättning. Men det råder kanske en viss skillnadmellan partierna dels om vad vi menar med socialvälfärd, dels om vägen att nå målet.För oss moderater är själva grunden till välfärd engod stabil samhällsekonomi, väl fungerande smågemenskaper och ett personligt ansvarstagande för sigsjälv och sina närstående, som det skallfinnas ett gemensamt ansvar för att alla skall kunnakänna social trygghet vid t.ex. sjukdom, arbetslösheteller ålderdom. Det skall finnas stor frihet att utformasitt eget liv under ansvar för sig själv och andra. Detskall också finnas valfrihet mellan olika alternativäven när det gäller vård, omsorg och socialatrygghetssystem, som vi alla på något sätt blirberoende av i olika skeden av livet.Det är också viktigt att ta till vara all den idealitetsom finns hos organisationer och enskilda i arbete försina medmänniskor.Regeringen anser att årets val har visat attmedborgarna slår vakt om "den svenska modellen"och att den generella välfärdspolitiken skall utvecklas.Vad menas då med "den svenska modellen", ettbegrepp som hitintills närmast har sammanknippatsmed arbetsmarknadspolitiken? Är det en fullständigåtergång till offentliga monopol och till politikerstotala beslutanderätt över människors liv?Regeringsförklaringen som helhet är en mycketflummig produkt. Och efter att ena dagen ha hörtskolministerns uttalande om skolpengen och nästa dagett återtagande av hennes utsago från en ledamot iutbildningsutskottet, vet man över huvud taget intevad som gäller. Men så mycket framstår klart att detmesta av vad den borgerliga regeringen haråstadkommit av valfrihetsreformer kommer att rivasupp. Vårdfrågorna kommer senare att tas upp avLiselotte Wågö, men jag vill gärna veta om det somhar sagts om vården och om en återgång tilllandstingsmonopolet äger giltighet även för denövriga sociala sektorn. "Starta inte eget", säger socialministern itidningen myndigt, t.ex. om läkareoch sjukgymnaster i vården. Gäller samma bistrabesked för sjuksköterskor,ålderdomshemsföreståndare och barnomsorgspersonali kommunerna? Jag har inte minst i valrörelsen möttmånga kvinnor inom barnomsorg och äldreomsorgsom är lyckliga över att finna utlopp för sinkreativitet, sina idéer och sin längtan att göra det allrabästa för barn eller åldringar i egen småskaligverksamhet. Skall det sättas stopp för fortsattakommunala entreprenader nu när kommuner ochlandsting har färgats röda? Kommer lex Pysslingen,som förbjuder alternativ barnomsorg, att återinföraseller kommer barnomsorgspersonal ävenfortsättningsvis att kunna bedriva egen verksamhet?Detta är viktiga frågor när det gäller människorsvalfrihet mellan olika alternativ inom omsorgen ochockså när det gäller alla de kvinnor som harvarit helt beroende av de offentliga monopolen.Skall vi nu gå tillbaka till kommunala ochlandstingskommunala monopol? Det är en viktigfråga. Är det detta som avses med "den svenskamodellen"? Är det inte ens det faktum att privatbedriven omsorg oftast ställer sig billigare för detoffentliga en anledning till att tillåta även alternativverksamhet? Det är viktigt att statsrådet ger oss ettsvar på denna fråga till ledning för kommunerna.Och familjepolitiken? Vi vet nu att regeringentänker göra allvar av sitt hot i valrörelsen om att tabort vårdnadsbidraget och därtill införa vissasanktioner om man inte lever som regeringen lär.Statsrådet torde vara väl medveten om att avalla berättigade familjer har ansökt omvårdnadsbidrag. Det är inte av ekonomiska skäl somregeringen gör sin bortoperation. Vårdnadsbidraget ärredan finansierat, och det skulle innebära enbetydande besparing för kommunerna med ett fortsattvårdnadsbidrag och avdragsrätt förbarnomsorgskostnader. För många familjer är det justdetta lilla tillskott som vårdnadsbidraget ger som göratt familjen själv kan handha vården och fostran av desmå barnen . Det är mångasmåbarnsföräldrar som är förtvivlade över attbehöva ställa sig i arbetslöshets- ochsocialbidragskön. Är detta den svenska modell somregeringen berömmer sig av? Är detta att sätta"barnens behov och rättigheter i första rummet", somdet står i regeringsförklaringen? Och för att inte talaom de kommunalskattehöjningar som väntar imånga kommuner! Det är just de små -låginkomsttagarna och deras familjer - som kommeratt drabbas hårdast av socialdemokratisk politik. Detär dessa familjer som socialdemokraterna säger sigvärna mest om. Detta framgick tydligt av ett TV-program häromkvällen.Så till den generella välfärden. Hur pass generellär den egentligen ? Den är generell i denbemärkelsen att de flesta människor omfattas av desociala systemen, men det enda riktigt generellasystemet är faktiskt barnbidraget som utgår lika föralla. Socialförsäkringssystemen ger mycketvarierande belopp och ställer också vissa krav för attersättning skall kunna utgå. Det generella system somden borgerliga regeringen införde med en allmänarbetslöshetsförsäkring skall ni nu ta bort. Återigenhandlar det om ideologiska skäl. Det är viktigare medfackets makt än med en generellarbetslöshetsförsäkring. Regeringen talar sannerligenmed kluven tunga.För närvarande pågår det en utredning om sjuk-och arbetsskadeförsäkringarna. Det är en fromförhoppning att utredarna skall vara lika konstruktivasom Pensionsarbetsgruppen har varit - det vill jaggärna ge en eloge för. Det är därför litet svårt attdebattera just socialförsäkringarna . Ipensionsfrågan har vi ju redan fattat ett principbeslut,och en uppföljningsgrupp, där statsrådet själv ingår,arbetar nu med frågan.Låt mig slutligen säga några ord om den moderatainställningen till socialförsäkringarna. Det ärnödvändigt att göra det, eftersom det i den politiskadebatten - inte minst i fackförbundspressen undervalrörelsen - florerat de mest befängda påståendenom vad moderat socialpolitik innebär. Låt mig erinraom att vi när det gäller många av de storaförändringar som har skett har haft enbred enighet, bl.a. vid krisuppgörelserna. Debesparingar som har gjorts har varit nödvändiga avsamhällsekonomiska skäl. Men de borde ha gjortslångt tidigare enligt de förslag som vi moderater harlagt fram . Då hade besparingarna intedrabbat människor så hårt. Man hade haft tid på sig.Systemen tilläts att gå så långt att de urartade ochinte kunde bära sina egna kostnader. Förändringarnahar nu bidragit till att vi har fått ett sundareförhållningssätt till försäkringarna, ett större egetansvarstagande och en ökad respekt för de socialasystemen. I förlängningen torde detta innebära att viockså kommer att kunna ge människor ettgott skydd.I det moderata handlingsprogrammet slår vi fastatt medborgarna skall vara obligatoriskt försäkrade,att försäkringen skall motsvara en viss del avinkomsten och att det alltid skall finnas en vissminiminivå för alla, oavsett om man betalar sinaavgifter eller ej. Det förutsätter en offentligfinansiering, dvs. en skattefinansiering.Vi vill öka den enskildes ansvar genom någotlägre ersättningsnivåer men med möjlighet tillkompletterande försäkringar. Vi vill ha ett ökatsamband mellan avgifter och förmåner. Vi hålleröppet för att även privata försäkringsbolag skallkunna teckna försäkringar. Men observera: Ingenskall stå utanför den sociala tryggheten.Vi menar att egenavgifter bör införas, men dåskall dessa avgifter vara avdragsgilla. Vi anser vidareatt arbetsskadeförsäkringen bör vara parternas ansvar.För närvarande förs en, vill jag säga, konstruktivdebatt vad gäller socialförsäkringarna, ofta mycketlångtgående, av inte minst socialdemokratiskadebattörer. Att döma av vad som synes har dendebatten tyvärr inte nått detta hus eller regeringen.Men den debatten är nödvändig. Vi har alla ett ansvarför att försäkringarna är robusta och stabila och att viäven kan räkna med en social trygghet.Fru talman! I regeringsförklaringen talas detmycket om samarbete och samförstånd. Det är därförav mycket stort intresse för oss som arbetar med desociala frågorna - personligen har jag gjort det , dvs. hela min arbetsföra tid. Jag vill veta om detfinns någon innebörd bakom dessa ord, eller om det ärsom vi misstänker och som vi har funnit detvara, att det egentligen enbart rör sig omåterställarpolitik, dvs. en politik om att riva upp alltden borgerliga regeringen har åstadkommit och attsöka konfrontation.Anf. 2 ():Fru talman! Fru statsråd, av socialpolitikintresserade ledamöter!Sverige behöver ett nytt välfärdssystem, ettvälfärdssystem som är rättvisare mot de ekonomisktsvagaste grupperna än det vi har och somomfattar alla, även dem som faller mellanmaskorna i trygghetsnätet. Vi behöver ettvälfärdssystem där den enskilde alltid har möjlighetatt välja hur han skall inrätta sitt liv och formerna förden vård han behöver.Vi behöver ett välfärdssystem som är hållbart övertiden och som oavsett upp- eller nedgångar iekonomin är fullt ut finansierat, som inte lämnar storaunderskott efter sig till våra barn och barnbarn, ettsystem där varje generation betalar för sig och därsamhället har full kontroll över kostnaderna.Centerpartiet har utvecklat och kan erbjuda ettsådant nytt och bättre välfärdssystem, som både ärgenerellt i ordets rätta bemärkelse och ger en bättregrundtrygghet för alla.Huvudkomponenterna i detta nya välfärdssystemär:En arbetslvisförsäkring skapad genom ensammanslagning av den nuvarandearbetslöshetsförsäkringen och socialförsäkringen.Ett barnkonto skapat genom en sammanslagningav den nuvarande föräldraförsäkringen,vårdnadsbidraget och barnbidraget.Ett nytt pensionssystem som i huvudsak följerPensionsberedningens förslag.En förändrad socialtjänstlag som fångar upp deselektiva behoven och som ger ökad valfrihet för denenskilde.En vidareutveckling av valfriheten inom vård ochomsorg.Sist men inte minst en förändrad finansiering somi allt väsentligt bygger på principerna:betalningsansvar efter bärkraft, att varje generationbetalar för sig och att den som beslutar också skallbära kostnaderna.På initiativ har vi nu fått enarbetslöshetsförsäkring som omfattar alla. Det harvarit en oerhörd svaghet i det gamlasocialdemokratiska systemet att väldigt mångamänniskor, framför allt yngre, har stått utanförsörjningsskydd vid arbetslöshet. Det vore ytterstbeklagligt om nu socialdemokraterna skulle ändra pådetta. På den punkten är det därför på sin plats attväljarna och alla berörda omgående får ett besked.Från har vi sett den allmännaarbetslöshetsförsäkringen som ett första steg mot vadvi kallar en allmän arbetslivsförsäkring.Vi föreslår att arbetslöshetsförsäkringen ochsocialförsäkringen förs samman till en försäkring,som omfattar alla som står till arbetsmarknadensförfogande och där ersättningen är densamma bådevid arbetslöshet och vid sjukdom.Denna nya försäkring skall vara uppbyggd ochfinansierad på tre nivåer. Den första nivån med ettgrundskydd innebär att ersättning, oavsettarbetsinkomst, utgår lika till alla motsvarande ungefärdagens ersättning från KAS. Denna grundnivå skallvara finansierad över statsbudgeten.Den andra nivån skall ha en inkomstrelaterad deldär ersättning utgår av inkomstbortfalletupp till en normalinkomst för en industriarbetare.Denna nivå skall vara obligatorisk och finansieradmed egenavgifter enligt försäkringsprinciper.En tredje nivå skall täcka avinkomstbortfallet över vad en normal industriarbetaretjänar. Den delen i försäkringen skall vara frivillig ochhelt baserad på privata försäkringslösningar.På det här viset skapas både ett bättre grundskyddför dem som genom dagens kvalifikationsregler inteomfattas av nuvarande system och en större rättvisaför dem som har låga inkomster.En av fördelarna med vår arbetslivsförsäkring äratt den lyfter ut en stor del av finansieringen urstatsbudgeten. Det innebär naturligtvis i sig inte lägrekostnader. Men det kräver att det alltid finns enfullständig balans mellan kostnader och intäkter isystemet. Varje generation måste svara för sinakostnader.Den andra komponenten i nyavälfärdssystem är barnkontot. Barnkontot är envidareutveckling av vårdnadsbidraget och innebär attvårdnadsbidraget, föräldraförsäkringen ochbarnbidraget för förskolebarn slås samman till ettbarnkonto. Beloppet blir lika för alla barn och utgårsåledes från barnets behov och inte från föräldrarnasinkomst.Rigmor kommer senare under debattenatt återkomma till förslaget till barnkonto.Den tredje komponenten i nyavälfärdssystem är ett nytt pensionssystem. Centernstår i allt väsentligt bakom Pensionsberednings förslagoch de principer som lagt fast. Det står helti överenstämmelse med de principer för ett nyttvälfärdssystem som jag redovisade. Det ger ettbättre grundskydd, det ökar valfriheten och det har enöver tiden hållbar finansiering.Visserligen skulle vi gärna ha sett en högre nivåän den som föreslås. Men det är mer enresursfråga som vi kan återkomma till senare.Fru talman! En fjärde komponent är en förändringav socialtjänstlagen så att den blir tydligare än dagensbåde vad gäller de skyldigheter som kommunerna hari fråga om vård och service och vad gällerfinansieringsansvaret. Lagen behöver naturligtivsanpassas till den föreslagna arbetslivsförsäkringen.Det ekonomiska bistånd som betalas ut inomramen för socialbidragsnormen skulle tillgodoses ochfinansieras helt inom ramen för enarbetslivsförsäkring. Därmed skulle socialtjänstenkunna koncentrera sitt arbete på vård och behandlingoch på sådant som ligger utanför dagenssocialbidragsnorm. Problemet med frågan om det ärkommunerna själva eller staten som skall besluta omsocialbidragsnormen löses av sig självt med vårtsystem.Däremot kommer inte att ställa sig bakomett förslag som innebär att staten skall besluta omsocialbidragsnormerna men att kommunerna skallbetala. För är det en självklarhet attbeslutsansvar och betalningsansvar skall ligga påsamma ställe.Fru talman! Under den borgerliga regeringen hardet inom vården och omsorgen tagits ett rejält stegmot valfrihet. Det gäller bl.a. rätten att väljabarnomsorg, rätten för handikappade att väljapersonlig assistent, rätten att välja läkare, för attnämna några.Vi vill från fortsätta att utveckla dennavalfrihet. Det vore t.ex. önskvärt att överföra denvalfrihet som finns inom barnomsorgen att gällaäven äldrevården. har länge arbetat för attinföra ett system med familjeläkare, där var och enhar rätt att välja egen primärvårdsläkare. Den nugällande husläkarlagen skapar till stora delarförutsättningar för detta.Samtidigt är det viktigt att sjukvårdshuvudmännenges frihet att utforma verksamheten efter lokalaförutsättningar. Bl.a. är det angeläget att kunnaintegrera läkarinsatserna med primärvårdens övrigadelar. För att kunna förena valfriheten med kraven pårättvis fördelning måste såväl husläkaretableringensom den fria etableringen av specialläkare baseras påvårdavtal. Det är en förutsättning för attsjukvårdshuvudmannen skall kunna ta detövergripande ansvaret för planering och finansieringav hälso- och sjukvården. är alltså på denpunkten öppet för diskussion om vissa förändringar.Med utgångspunkt från det jag nu har redovisatskulle jag vilja ställa några frågor till socialdemokraterna.Kan regeringen tänka sig ett grundtrygghetssystemsom omfattar även dem som står vid sidan avarbetslöshetsföräkringen och socialförsäkringen,naturligtvis förutsatt att det kan finansieras inombefintliga resurser?Kommer regeringen att föreslå en sådan ändringav arbetslöshetsförsäkringen att de arbetslösa somförut stod utanför ånyo kommer att skickas tillbakatill socialkontoren.Vad kommer regeringen att göra för deflerbarnsfamiljer som kommer att hamna iinkomstlägen under socialbidragsnormen när man tarbort vårdnadsbidraget?Kommer rätten att välja en egen läkare att finnaskvar, och i så fall hur?Kan regeringen tänka sig att ge valfrihet inomäldreomsorgen på samma sätt som inombarnomsorgen?Regeringen har sagt att man önskar samförståndoch bredare politiska lösningar. För är detviktigt att få svar på dessa frågor för att vi skall kunnabedöma värdet av regeringens inviter. Är de allvarligtmenade, eller är det bara tomma ord?Anf. 3 ():Fru talman! Fru statsrådet, äraderiksdagsledamöter! Vi liberaler har som utgångspunktför vårt handlande den enskilda individen, intekollektivet. Människans fria och spontana utvecklingsamt möjlighet att hävda sig mot kollektiv av olikaslag är en hörnsten i vår ideologi. Det är därför inte enslump att fyra grundläggande lagar inom det socialafältet utarbetats inom regeringen -- när liberalernaingått i dess ledning.Det var somgällande socialtjänstlag och hälso- och sjukvårdslagutarbetades. Under förra mandatperioden infördeshandikappreformen och husläkarlagen, och vi ficksom tillägg till socialtjänstlagen enbarnomsorgsgaranti. Alla dessa lagar flyttar maktenfrån vård- och omsorgsgivaren till den enskilde. Deger den enskilde rätt till valfrihet och till beslut omden vård och omsorg som skall förmedlas.Socialdemokraterna har motsatt inställning till varmakten skall ligga. Det är samhället med kommuneroch landsting som skall bestämma vem som skallförmedla t.ex. barnomsorg och sjukvård.Frågan är då vad som kommer att hända under denkommande mandatperioden. Kommer de rättigheterbeträffande valfrihet inom och hälso-och sjukvården som den enskilde har attbeskäras? Regeringsförklaringen ger här väldigt litetinformation, men jag hoppas att vi under den härdebatten kan få mera klarhet i vad som kommer atthända.Jag börjar med familjepolitiken.Barnomsorgsgarantin ger etableringsfrihet ochmöjlighet för föräldrar att välja den barnomsorgsformsom de tycker är bäst för deras barn. Kommunen ochplånboken kan inte hindra dem från det. Avser densocialdemokratiska regeringen att ändra på denna fri-och rättighet?Vi är överens om att vi måste göra besparingarinom många olika områden. Men vilka besparingarkommer att göras inom familjepolitiken?Vårdnadsbidraget skall slopas. Men vad händer medgarantidagarna? Kommer de att återinföras?En oroande signal i det socialdemokratiskavalmanifestet är att man till följd av denstatsfinansiella krisen avser att reducera alla index.Gör man det generellt, så blir avindexeringen avvårdbidraget till familjer med funktionshindrade barnkännbar för berörda familjer. Tillsammans medhandikappersättningen innebär det här 67 miljonerkronor - ett litet belopp i den stora statsbudgeten menett stort belopp för familjerna. Avser regeringen attgöra en avindexering också för dessa grupper?I början av 80-talet var det uteslutet att tala omideella insatser i vården. Socialdemokraterna ochvänstern öste kritik över oss som förde fram ideellainsatser som ett färdefullt komplement till samhälletsinsatser. Den kartläggning och kunskapsöversikt somSocialtjänstkommittén lämnade visar attfrivilligt arbete är betydligt vanligare i Sverie än vadman trott. stöds många ideellaorganisationer inom det sociala området medskattemedel. Avser regeringen att gå tillbaka till sittgamla synsätt i fråga om ideellt arbete och dra inbidragen?Hälso- och sjukvården bygger sitt arbete påprinciperna förebygga, bota och lindra samtrehabilitera. Det finns helt kort några rader iregeringsförklaringen om att folkhälsoarbetet kommeratt intensifieras. En delegation skall tillsättas för attvidareutveckla politiken för jämställdhet och särskiltuppmärksamma frågor kring kvinnors hälsa.Folkhälsoinstitutet har ju ett särskilt program här. Hurtänker man sig att delegationen skall arbeta medhänsyn till arbete?Läkares och övrig hälso- och sjukvårdspersonalskunskaper om kvinnors hälsa är otillräckliga på grundav brister i utbildningen. Därför bör man vid demedicinska högskolorna inrätta en särskild enhet leddav en professor med ansvar för undervisning ochforskning just kring kvinnors hälsa. Det här ärnödvändigt, därför att området nedvärderas ochnedprioriteras både i undervisning och forskning ochvid professorstillsättningar. Jag hoppas att regeringennappar på detta förslag.Tobaksbruket är den största enskilda hälsorisken ivårt samhälle. Mycket av arbetet med att förebyggaohälsa på grund av tobaksbruk sker ju ute i kommuneroch landsting, på arbetsplatser, i skolor etc. Det ärriksdagens ansvar att stifta lagar som understöderdetta arbete. Dit hör lagen om förbud mot direkt ochindirekt tobaksreklam. Det ankommer påregeringen att komma med ett lagförslag. Jag hör tilldem som anser att svårigheterna att stifta en sådan lagär klart överdrivna. Hur ser regeringen på direktivenoch den fortsatta behandlingen av frågan? Märkesreklamen ökar med hög hastighet.Själv fick jag gå i fyra affärer innan jag hittade enryggsäck utan ett stort Camelmärke.Företagshälsovården har ansvar för bådeförebyggande och rehabiliterande insatser. Det är enviktig resurs i hälso- och sjukvården, men dessframtid är osäker. Det finns inget avtal mellanparterna och ingen lagstiftning om företagshälsovård.Vad avser regeringen att göra på denna punkt?Smittskyddslagen har kritiserats från många håll.Det finns de som anser att den är ett bra instrument ikampen mot hiv. Andra hävdar att den motverkar sittsyfte. Det har talats om en utvärdering av lagen.Avser regeringen att genomföra en sådan?I regeringsförklaringen anges att arbetet i denpågående sjukvårdsutredningen 2000, som juSocialdemokraterna och vänstern lämnade , skall fortsätta. Bl.a. skall åtgärderför förbättringar och effektiviseringar föreslås. Hurtänker man gå vidare?Valet av styrsystem får ju aldrig bli enbart ettmedel, utan det skall också vara ett mål för hälso- ochsjukvården. Köp-sälj-systemen, som stötts avpartierna över blockgränserna, är i vissa styckenmedel där man har tappat bort målet.Ett konkret förslag för att ökakostnadsmedvetenheten - det är ju den som man ärute efter - och det hälsoekonomiska tänkandet är attutveckla den medicinska revision som läkarna självakan driva.