prot · GI0922 · 1994-11-15 00:00:00 — tillba-ka utgör dock folkrörelserna och frivilliga organisa-tioner ett viktigt komplement till det arbete somolika myndigheter bedriver inom det sociala områ-det. De enskilda organisationerna kan utforma sinainsatser utifrån den egna organisationens särart.Detta ser jag som en styrka.Statsbidrag utgår dels i form av centralt organi-sationsstöd, dels som projektmedel till viktiga socia-la insatser. Det gäller såväl förebyggande insatsersom hjälp och stöd till socialt utsatta grupper. Stat-liga bidrag i olika former kommer även fortsätt-ningsvis att avdelas för stöd till folkrörelserna ochandra organisationer som är verksamma inom detsociala området.Anf. 51 ():Fru talman! Jag får tacka för detta svar som ock-så var positivt.Bakgrunden till frågan är att ,när jag arbetade i , sågs inte dettamed ideella insatser med särskilt blida ögon. Närdet blev aktuellt med regeringsskifte har det uttalatsen del oro över vad som skall hända , eftersomman har upplevt en period av positiv inställning tillideella organisationers insatser.Jag tolkar socialministerns svar så, att även dennuvarande regeringen ser folkrörelsernas och defrivilliga organisationernas insatser som ett viktigtkomplement till det arbete som myndigheter bedri-ver inom det sociala området och att det kommeratt finnas organisationsstöd och projektmedel förviktiga sociala insatser. Därför är jag nöjd.Anf. 52 Socialminister ():Fru talman! Det gläder mig att är nöjd. Men jag vill ändå un-derstryka det som var inledningen i mitt svar, näm-ligen att grunden för samhällets välfärd skall vila påsamhällets insatser och att organisationernas bidragskall grundas på organisationernas särart.Jag vill rekommendera en artikel som BengtLindqvist har skrivit med anledning av detta ämne.Den är en mycket intressant inlaga i debatten.Anf. 53 ():Fru talman! Även liberalerna serdessa insatser som ett komplement och anser att detskall finnas en solidarisk finansiering av den socialatryggheten.Överläggningen var härmed avslutad.13 § Svar på fråga 1994/95:125 om tortyrska-decenterAnf. 54 Socialminister ():Fru talman! har frågat migom hur långt man har kommit med inrättandet av etttortyrskadecenter.Jag vill börja med att instämma i det som BarbroWesterholm tar upp i sin fråga, nämligen att tor-tyrskadades behov av olika typer av insatser är stort.Den mest grundläggande förutsättningen för attinsatserna skall kunna ges är enligt min mening attvård och stöd till tortyrskadade fungerar väl inomlandsting och kommuner. Även frivilligorganisatio-nerna gör stora insatser inom detta område.Riksdagens beslut om statligt stöd till rehabili-tering av tortyrskadade flyktingar m.fl. innebär bl.a.att skall avsättas för att förbättrarehabiliteringen av tortyrskadade flyktingar. Inomregeringskansliet tillsätts en särskildgrupp för att närmare bereda förslag om hur medlenskall användas.Enligt min mening är det angeläget att vårdgi-varnas insatser kan förstärkas så att flyktingar ochinvandrare med fysiska och psykiska skador kan gesbra vård och stöd. En av arbetsgruppens uppgifterbör vara att pröva om det finns behov av ett natio-nellt institut.Ett alternativ till att inrätta ett särskilt institutskulle kunna vara att förstärka existerande verk-samheter och utveckla olika former av nätverkmellan t.ex. landsting, kommuner och frivilligorga-nisationer.Anf. 55 ():Fru talman! Bakgrunden till denna fråga är na-turligtvis dels understrykandeav att vi behöver en resurs som kan bidra till atthjälpa de tortyrskadade, dels socialutskottets be-handling av propositionen. Där lyfte vi också framdetta behov.Det finns nu enheter ute i landet som väntar påbesked om vem som skall ha ansvar och hur detskall organiseras. Att vänta på besked innebär alltidlitet av en kall hand på utvecklingen. Beskedet fårinte dröja för länge.Jag antar att utredningsgruppen kommer till sna-rast och att den också får en ganska tuff tidsram, såatt arbetet inte fördröjs.Anf. 56 Socialminister ():Fru talman! Nej, , det skallinte fördröjas. Jag delar helt uppfattningen att det ärangeläget att fatta beslut i denna fråga.När det gäller själva organisationsformen villjag bara poängtera att förutsätter att frå-gan om ett eventuellt tortyrcenter beaktas när manöverväger hela frågeställningen om hur medlenskall användas och fördelas. Det är just mot denbakgrunden som jag tycker att gruppen också börtitta på om det finns ett alternativt sätt att användaden i och för sig inte särskilt stora summan pengar.Risken är annars att den slukas upp av ett institutoch inte kommer till användning ute på de enhetersom så väl behöver denna samverkan.Jag är angelägen om att man både skall övervä-ga möjligheterna att ha ett särskilt institut ellercenter och att bygga upp ett nätverk där man kansamverka, byta erfarenheter och ge varandra stöd idet fortsatta arbetet med att ta hand om tortyrskada-de.Anf. 57 ():Fru talman! Jag tycker att nätverkstanken är in-tressant och att det är bra att man prövar den. Detfinns resurser på litet olika håll och med litet olikainriktning. Det som är viktigt i det sammanhanget ärändå att man får med forskningsaspekten och attnågon har ansvar för den. Vår kunskap om hur vi påbästa sätt skall hjälpa dem som har tortyrskador ärbegränsad, och vi behöver följa upp hur våra olikainsatser landar och vilka effekter de har.Anf. 58 Socialminister ():Fru talman! Just den sista punkt tar upp när det gäller forskning är naturligtvisen oerhört viktig del i det arbete som pågår nu.Anf. 59 ():Fru talman! Jag får tacka socialministern försvaren på de frågor jag inte fick svar på förut. Detåterstår en fråga om tobaken, men den har statsrådetAnna ansvar för.Överläggningen var härmed avslutad.14 § Svar på fråga 1994/95:121 om företags-hälsovårdAnf. 60 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat migom jag avser att göra något för att stärka företags-hälsovårdens ställning.För att uppfylla kraven på en bra arbetsmiljö ochutifrån en helhetssyn medverka till att förebyggaarbetsskador och arbetssjukdomar är företagshälso-vården en mycket viktig resurs.Företagshälsovården genomgår för närvarandeen strukturförändring. pågår ett arbetesom syftar till att utveckla ett system för kvalitets-säkring inom företagshälsovården. I en nyligenavlämnad rapport har Statskontoret undersökt hurföretagshälsovården har påverkats av att det gene-rella statsbidraget tagits bort och av det förhållandetatt kollektivavtal om företagshälsovård fortfarandesaknas för stora delar av arbetsmarknaden. Under-sökningen pekar bl.a. på en viss minskning av anta-let personer som är anslutna till företagshälsovår-den, men att en stor del av denna förändring berorpå att antalet personer i arbetskraften minskat.Inom övervägervi vilka åtgärder som behöver vidtasför att man skall kunna upprätthålla en bra företags-hälsovård.Anf. 61 ():Fru talman! Jag får tacka arbetsmarknadsminis-tern för svaret.I finns en mångårig tradition av före-byggande arbete. Mödra- och barnhälsovården,skolhälsovården och företagshälso-vården är resultaten av denna insikt. De var ocksåresultatet av en insikt om att det är svårt att kombi-nera individinriktat arbete i hälso- och sjukvårdenoch samhällsinriktat förebyggande arbete. Devårdsökandes behov går alltid före det förebyggandearbetet, vilket därför riskerar att inte bli utfört omman inte har särskilda resurser för det. Det är därfördenna nedrustning - jag vill kalla det nedrustning -av företagshälsovården är allvarlig. Man skall intetro att husläkarna kan ta sig an denna uppgift. Före-tagshälsovård ingår faktiskt inte i deras utbildning.Deras arbete är i princip individinriktat.Det var också därför staten lämnade bidrag tillutbyggnad av företagshälsovård framtill 1992. Det är att beklaga att man under denna tidinte genomförde studier av vilka samhällsekono-miska vinster företagshälsovård för med sig, för dethade varit utomordentligt bra. Det sundaförnuftet säger att det är bra med företagshälsovårdoch att det är bättre att förebygga ohälsa och attrehabilitera än att sjukskriva personer, men detborde också finnas dokumenterat vad det ger ipengar.Nu ser vi en nedrustning av företagshälsovårdenframför allt för människor som arbetar i små ochmedelstora företag. Detta har vi uppmärksammat isocialutskottet under förra mandatperioden. Vi harskrivit att socialutskottet utifrån de synpunkter ut-skottet har att beakta förutsätter att den kompetens iform av kunskaper och erfarenheter som finns inomföretagshälsovården tas till vara och tryggas, så skall kunna säkerställa hög kvalitet. Men dethänder inte så mycket.Anf. 62 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag tycker att det är ett riktigt kon-staterande, . I en motion frånförra verksamhetsåret föreslog den socialdemokra-tiska riksdagsgruppen att det skulle göras en över-syn när man kopplar ihop företagshälsovården medden yrkesmässiga rehabiliteringen. Det är det arbe-tet som vi nu känner oss förpliktigade att ge oss påoch försöka att hitta en bra lösning för. Det kräveren dialog mellan och Arbets-marknadsdepartementet.Jag delar kritik när detgäller att man inte borde ha tagit bort statsbidragetinnan man hade tittat på vilka konsekvenser detskulle få. Det var därför motionen kom till en gång itiden. Jag känner att socialministern och jag skalljobba efter det uppdraget.Anf. 63 ():Fru talman! Man har väntat år ut och år in på attparterna skall sluta ett avtal. Det finns såvitt jagförstår ett lagförslag om företagshälsovård i någonlåda ute på departementet - i . Ettavtal tycks sitta väldigt långt inne. Det kanske berorpå avsaknaden av företagshälsoekonomiska beräk-ningar av vinsten av att ha företagshälsovård.Jag tror att det är utomordentligt bra om mansätter fart på utredningen. Yrkeskåren splittras ochförsvinner till andra verksamheter, och det kommeratt ta tid att bygga upp den.Anf. 64 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag vill gärna säga att jag kommerfrån en verksamhet ute i kommunerna. Jag har ägnatmycket tid åt att bygga upp före-tagshälsovården både i den verksamhet jag själv vardirekt ansvarig för, men också genom att hjälpasmåföretagen med att få i gång företagshälsovården.Jag känner väldigt mycket för denna verksam-het, men jag tycker att det är rimligt att jag får någraveckor på mig i det nya jobbet innan vi bestämmerhur vi skall gå fram. Jag delar den kritik som fram-förts i motionen från m.fl.Anf. 65 ():Fru talman! Jag har förståelse för att det kan tatid. Jag kommer igen och ställer frågan på nytt frampå vårkanten.Överläggningen var härmed avslutad.15 § Svar på fråga 1994/95:129 om ROT-avdragetAnf. 66 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat mig om jagavser att verka för en förlängning och utvidgning avdet s.k. ROT-avdraget som medger skattereduktionför arbetskostnader vid reparations-, om- och till-byggnadsåtgärder på bostäder.I den ekonomisk-politiska proposition som justhar presenterats redovisas en rad åtgärder för attstimulera byggverksamhet. Omfattande satsningargörs på ROT-åtgärder av olika slag. Även stöd förreparation, om- och tillbyggnad av bostäder ingår.Mot denna bakgrund är det inte nu aktuellt att för-länga eller utvidga det ROT-avdrag som frågat om.Anf. 67 ():Fru talman! Jag tackar arbetsmarknadsministernför svaret. Jag ställde denna fråga tidigare och fickdå inget besked. Jag var väldigt förvånad över denvaga beskrivning som då gavs av ministern angåen-de eventuella satsningar på byggsidan. kan jagförstå varför ministern var så vag.Det framgår av regeringens framlagdaförslag på arbetsmarknadsområdet att man inte leverupp till valrörelsens ord om satsningar. Det investe-ringsprogram som socialdemokraterna talade om ivalrörelsen är nu halverat.När det gäller reparations-, ombyggnads- ochtillbyggnadsområdet blir det enligt förslaget avse-värda försämringar - om inte ROT-avdraget får enförlängning . Det var min förhoppning.Nu har jag fått ett mycket klart besked av minis-tern. Det blir ingen förlängning. Det är beklagligt.Förutom att ROT-avdraget givit tusentals nyajobb har det enligt beräkningarockså inneburit en vinst för statskassan på 1,5 mil-jard.Min fråga gäller varför man nu avskaffar någotsom fungerar, som ger arbete, som är lönsamt ochsom är inarbetat.Den föreslagna subventionen på för ROT-åtgärder ger definitivt inte samma effekt som nuva-rande ROT-avdrag. Det stimulerar inte bostadsägaretill denna typ av ROT-åtgärder. Hur skall subven-tionen förresten fungera? Finns det ett beloppstakför bidragets storlek? Vilka begränsningar finns närdet gäller ROT-åtgärderna? Är det bostadsinnehava-ren som skall ansöka om bidraget? Hur skall detfungera? Det finns ingenting skrivet i propositionenom det. Det oroar mig också, särskilt nu när vi harfått beskedet att ROT-avdraget avskaffas. Jag troratt det kommer att slå hårt mot de arbetstillfällensom finns inom denna sektor.Anf. 68 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Först vill jag ge ett par reflexioner:Vad är arbetsmarknadspolitik för någonting? Ar-betsmarknadspolitik är ingen evig skatterabatt.Arbetsmarknadspolitikens åtgärder när det gällerinvesteringsprogram är att tidigarelägga investe-ringarna och för det ge en subvention i form av enskatterabatt eller ett bidrag. I den meningen har detROT-avdrag som nu talar om funge-rat. Det har tidigarelagt investeringarna. Men per-manentar man ett sådant system leder det inte tilltidigareläggningar, utan då är det egentligen bara enskatterabatt för att underhålla fastigheter som sam-hället bjuder på.Jag har mycket svårt att tänka mig att vi medtanke på den statsbudget vi har tagit över skall kun-na börja vårt regeringsinnehav med att införa nyaskatterabatter.Däremot har vi infört nya tidsbegränsade avdragför nya typer av investeringar. Det vi framför allthar infört är direktavskrivningar på byggnader förnäringslivet för att på det sättet snabba upp utbygg-naden av näringslivet och anställningar av folk. Vihar också infört en rabatt vad gäller i bostäder.Den är också tidsbegränsad. Det är det som är vik-tigt att komma ihåg.Vi försöker den vägen åstadkomma 50 000 jobbi byggsvängen. Det ligger inget negativt i det fak-tum att vi också kan göra det med pengar som dengamla avsatte, . Det är välganska klokt att använda pengar som tyvärr inteanvänds i arbetsmarknadspolitiken.Anf. 69 ():Fru talman! Med anledning av det sista arbets-marknadsministern säger måste jag ändå konstateraatt socialdemokraterna i valrörelsen talade om ettomfattande investeringsprogram. Om jag inte minnsfel handlade det om 15 miljarder. Vad man nu harlagt fram är ett program som innebär ungefär 4,7miljarder. Precis som ministern säger tas pengarnainom de ramar som finns. Det är alltså inga nyasatsningar som görs, vilket man förespeglade väl-jarna i valrörelsen.Arbetsmarknadspolitiken skall självfallet intesyssla med eviga skatterabatter. Men inte menar välministern att situationen för byggjobbarna har för-ändrats så drastiskt sedan den nya regeringen till-trädde att man nu kan avskaffa de åtgärder sombehövs för att få byggjobbare i arbete? Det skullevara mycket märkligt om ministern verkligen tyckerdet.Jag har slagits för en förlängning av systemetmed avdrag för att det fungerar. Det ger jobb, ochdet ger sysselsättning. Direktavskrivningar ärmycket tveksamma, . Det harriksdagen tidigare uttalat sig om.Anf. 70 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Återigen vill jag säga att vi har pre-senterat ett förslag som kostar i storleksordningen 5miljarder för statsbudgeten och som ger investe-ringar för i storleksordningen 10 miljarder. Det ärnya åtgärder. Pengarna fanns i budgeten, men arbe-tade inte. Det är väl något positivt. inte mena att vi ingenting gör.Sedan kan dethända att vi från tid till annan väljer att byta åtgärd.Jag vill gärna skicka ut signalen att när vi sätter enbortre gräns för direktavskrivningen för näringslivetär det en bortre gräns. Jag vill uppmana näringslivetatt nyttja den skatterabatten. Tro inte att vi i maj1996 återkommer och säger att vi förlänger denbortre gränsen. Då skulle inte arbetsmarknadspoliti-ken fungera som den skall, nämligen att utjämnaskillnaderna i konjunkturen.Anf. 71 ():Fru talman! Jag fick faktiskt ingen dementi frånministern när det gäller min fråga. Tycker arbets-marknadsministern att situationen på arbetsmarkna-den för byggjobbarna har förändrats så drastiskt atthan nu medverkar till att försämra möjligheterna attfå arbete? Detta blir faktiskt effekten av förslagetom att dra in avdragsmöjligheten. Sedan kan vidiskutera tidslängden och om det skall vara frågaom ytterligare ett eller . avskaf-fas de facto avdragsmöjligheten. Det innebär färrejobb och minskade inkomster för statskassan.Vi har inte heller fått några besked om den fö-reslagna subventionen. Hur skall den fungera? Vilkabegränsningar kommer att finnas? Är det bostasin-nehavaren själv eller är det byggföretagen som skallgöra en ansökan? Det finns inga besked i den fram-lagda propositionen. Jag tror att många i byggsek-torn vill ha ett besked om detta.Anf. 72 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag vill återigen säga att vi tillföråtgärder som ökar investeringarna i byggsektornmed 10 miljarder i förhållande till vad den gamlaregeringen gjorde. Det innebär att vi tar arbetslös-hetsbekämpningen på allvar. Vi tillför nya åtgärder.Vi gör klart för alla aktörer att arbetsmarknadspoli-tik innebär tillfälliga åtgärder. Det gäller för aktö-rerna att nyttja den skatterabatt som de kommer iåtnjutande av. Jag är övertygad om att näringslivetoch bostadsföretagen verkligen försöker användaden skatterabatt som de nu kan få.Anf. 73 ():Fru talman! Jag får inga besked när det gällerhur subventionen skall fungera och om den på någotsätt skulle kunna väga upp att regeringen nu avskaf-far avdragsmöjligheten. Detta avskaffande kommeri sig att medföra färre jobb i den här sektorn. Detkommer ministern inte ifrån.Det handlar således om 4,7 miljarder. Tidigarehar man sagt 15 miljarder. Detta skall tas inombefintlig ram. Det innebär att man tar ifrån andraområden som också är angelägna. Det kommer inteheller ministern ifrån. Det är inte så att det intekommer att hända något på de områden varifrånpengarna tas. Detta kommer även att slå på de om-rådena.Anf. 74 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag vill säga två saker. nu upp ett antal frågor som inte ingick i hansursprungliga frågeställning. Dessa frågor får hangärna återkomma med.De pengar vi talar om användes faktiskt inte.Den gamla regeringen anvisade åtgärder på arbets-marknadspolitikens område som inte fungerade.Pengarna låg och dammade i byrålådor utan attbidra till att arbetslösa människor får sysselsättning.Vi tar nu fram dessa pengar ur byrålådorna ochanvänder dem i aktiva åtgärder. Detta är faktisktsanningen.Anf. 75 ():Fru talman! Ministern sade att jag tar upp en an-nan frågeställning än vad jag gjorde från början. Jaghade faktiskt hoppats på att få ett positivt besked.När jag inte fick det, blev jag tvungen att fråga vaddet finns för alternativ. På den punkten har jag intefått något besked.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1994/95:117 om försäljningav skogsmarkAnf. 76 Näringsminister ():Fru talman! har frågat migpå vilket sätt regeringen tänker förhindra att statligskogsmark som tillhör framgent fortsät-ter att försäljas och privatiseras av ideologiska skäl.Sven-Erik konstaterar att regeringenbeslutat avveckla . De ideologiskt motiverade privatisering-arna av statens företag har upphört. Den försäljning av det allmännas egen-dom som kan bli aktuell kommer att hanteras påannat sätt. Någon försäljning av aktier i inte aktuell. Jag avser inte att ta något initiativ iden frågan.Riktlinjerna för försäljning av marktill enskilda fastställdes av våren 1992.Det var i samband med beslutet att föra över verk-samheten vid till aktiebolagsform.Syftet med försäljningarna skulle vara att stärka detenskilda jord- och skogsbruket. Med utgångspunktfrån riktlinjer som fastställde regleradessenare vilka särskilda bestämmelser som skullegälla för mark som skall säljas till enskilda. Detgjordes i avtalet mellan staten och ombolagiseringen av . Enligt avtalet skallförsäljningen pågå t.o.m. utgången av juni 1996.Assidomän har, som aktiebolag, på sedvanligt sättett självständigt ansvar för försäljningarna i enlighetmed riktlinjer. Regeringen har för närva-rande ingen avsikt att föreslå någon ändring avriksdagens beslut i denna del. Jag vill emellertidgärna lyssna på vilka synpunkter kan ha på dessa försäljningar.Anf. 77 ():Fru talman! Jag ber att få tacka näringsministernför svaret på min fråga. Jag har inte så många syn-punkter på de riktlinjer som har dragitupp vid försäljning för att stärka befintliga jord-bruksföretag och där man har t.ex. har sålt ut jord-bruksfastigheter. De är nog ganska tidsenliga ochriktiga i sig.Min fråga gäller däremot de fall då Domänver-ket har sålt ut sin mark inom sina befintligakärnområden, när det gäller skog osv. Man har sålttill privatpersoner som inte behöver ha förstärkningtill sina befintliga företag. Marken har gått till kapi-talstarka personer som kanske har skaffat sigskogsmark för rekreation och jakt. Min följdfrågatill näringsministern blir därför: Är näringsministernberedd att se över på vilket sätt man i praktikenföljer upp riktlinjer för försäljning?Anf. 78 Näringsminister ():Fru talman! Det är helt riktigt att det när sådanhär verksamhet pågår är angeläget att ständigt seöver i vilken utsträckning man vilken lever upp tillde riktlinjer och de syften som har legat bakomförsäljningen. Så är det naturligtvis också i det härfallet. Den naturliga mekanismen är att bolaget isina regelbundna redovisningar till sin ägare beskri-ver hur det har gått till. Ägaren, i det här fallet sta-ten och regeringen via , skallvid sådana tillfällen ställa de frågor som är angeläg-na med utgångspunkt från redovisningarna. Vi harnaturligtvis ett ansvar för den sortens uppföljning iefterhand för att verkligen se till att syftet med för-säljningarna uppnås. Så kommer naturligtvis ävenatt ske i det här fallet vid nästa redovisningsperiod.Anf. 79 ():Fru talman! Jag tackar för den upplysningen. Jagär mycket tacksam för att näringsministern tar den-na fråga på mycket stort allvar. Jag tolkar svaretsom mycket positivt och förväntar mig att man seröver dessa riktlinjer. I de fall felaktigheter har be-gåtts förväntar jag mig att de inte upprepas.Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på fråga 1994/95:114 om uppe-hållstillstånd för utlänningar som är verksammavid svenska företagAnf. 80 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att ge mindreföretag möjlighet att i utbilda utlandsverk-sam personal.Sverige har en reglerad invandring, och därförskall en utlänning för att arbeta i ha arbets-tillstånd, om inte utlänningen har permanent uppe-hållstillstånd eller är medborgare i de nordiska län-derna eller EES-kretsen.Tillstånd inom ramen för s.k. internationellt ut-byte är begränsade såväl till tiden som yrket ochvissa bestämda arbetsgivare. Det kan också ges förinsatser inom bl.a. kultur, pedagogik och forskningoch kan avse utländska forskare vid svenska veten-skapliga institutioner, lärare vid språkinstitut m.fl.yrkesgrupper.Tillstånd för internationellt utbyte omfattas tillstörre delen av generella yttranden till . Övriga ärenden remitteras till . Om Länsarbetsnämndenfinner att en ärendegrupp bör karaktäriseras sominternationellt utbyte skall nämnden aktualiserafrågan om generellt yttrande hos Arbetsmarknads-styrelsen.Tillståndsprövningen skall vara generös ochflexibel. Det skall dock vara en strikt prövning avatt ansökningsärendet kan hänföras till internatio-nellt utbyte och att den sökandes kvalifikationermotsvarar verksamhetens syfte, och här spelar före-tagets storlek ingen roll.Regeringen har för avsikt att göra en total över-syn av invandrings- och flyktingpolitiken. I dennautredning kommer även det här området att sesöver. Så länge vi i har en reglerad invand-ring måste dock även någon form avansökningsförfarande och prövning ske även omen.generös tillämpning med ett minimum av byrå-krati alltid är önskvärd.Anf.