prot · GH09113 · 1994-05-30 00:00:00 — Vi i denhär kammaren måste se till att det blir så. Därför ärdet alldeles utmärkt att utskottet gör dessatillkännagivanden.Sedan skall jag gå över till vårdnadsbidraget,. Det är inte alls tragiskt förFolkpartiet liberalerna att ställa upp på den härutformningen av vårdnadsbidraget. Totalt sett, somjag sade tidigare, ökar nämligen valfriheten förbarnfamiljerna. Det är väsentligt att var och en kanvälja det alternativ som passar dem bäst.Vi skall inte jaga hem några pappor eller mammorbara därför att de får ett vårdnadsbidrag. De skallutnyttja det på det sätt som de själva finnerlämpligast och bäst för barnen. Då behöver maninte jaga hem föräldrarna till spisen. Man kanfaktiskt låta dem sköta detta själva. Jag tror att degör det på rätt sätt.Anf. 132 ()replik:Herr talman! Vi är överens om att den här delen avföräldraförsäkringen gäller barnets bästa. Jag villändå konstatera att med det beslut somvi har fattat kring vårdnadsbidraget ocksåavskaffade de . De möjliggjordeför förvärvsarbetande att tillbringa mer tidtillsammans med sina barn. Vårdnadsbidraget utgårinte till heltidsarbetande föräldrar som har sinabarn i barnomsorg. De har inte fått enökad valfrihet. De barnen har förlorat 90 dagartillsammans med sina föräldrar.Anf. 133 () replik:Herr talman! Låt mig bara konstatera attgarantidagarna ger , om jag intekommer ihåg fel. Det är vad det handlar om.Anf. 134 ()replik:Herr talman! Det är ungefär lika mycket som ettvårdnadsbidrag ger.Anf. 135 ():Herr talman! Jag vill säga att jag instämmer iMargareta anförande, framför allt närdet gäller de . Om man arbetar och harsina barn på dagis får man faktiskt inte ens 64 kr.Man får varken garantidag eller vårdnadsbidrag,om man skall vara hemma med sinabarn.Jag väljer att se socialdemokraternas särskildayttrande som ett löfte . Jag hoppasatt det är så. Det handlar om en utbyggnad avföräldraförsäkringen.Anf. 136 ():Herr talman! Vårt särskilda yttrande innehålleringa löften. Vårt särskilda yttrande innehåller enprogramförklaring. Det vore förmätet av utskottetssocialdemokratiska ledamöter att göra uttalandenkring vad en eventuell socialdemokratisk regeringhar ekonomi till att genomföra.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )7 § Finansiell samordning mellansocialförsäkring, hälso- och sjukvård ochsocialtjänstFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1993/94:SfU19 Finansiell samordning mellansocialförsäkring, hälso- och sjukvård ochsocialtjänst (prop. 1993/94:205).Anf. 137 ():Herr talman! Det är ett enigt utskott som stårbakom det här betänkandet, och det kanske kantyckas onödigt med en diskussion. Jag vill ändå takammarens tid i anspråk för enkommentar.Proposition 205 innehåller förslag om en utökadförsöksverksamhet med finansiell samordning tillatt förutom socialförsäkring och hälso- ochsjukvård, som pågår, också omfattasocialtjänsten. Utskottet tillstyrker förslaget.Visserligen hade vi socialdemokrater, och för övrigthela utskottet, helst sett att försöksverksamhetenockså omfattat arbetsförmedlingen. För myckenohälsa beror ju på långvarig arbetslöshet. Jag harpratat med många läkare som har sagt att de oftatänkt att det inte är medicin eller medicinskbehandling de helst velat skriva ut, utan ett arbeteeller en arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Det härhänger så nära samman att arbetsförmedlingenborde ha ingått i försöksverksamheten redan nu.Men utskottet nöjer sig med att konstatera att ensådan utvidgad försöksverksamhet diskuterasmellan , ,ochArbetarskyddsstyrelsen. Jag utgår därför från attregeringen kommer till med ettförslag i den riktningen.Med anledning av propositionen har visocialdemokrater väckt en motion där vi vill gåytterligare ett steg för att förbättrarehabiliteringen. Vi lägger fram ett program i tiopunkter. Glädjande nog ställer sig hela utskottetbakom det mesta i vårt förslag.De kanske viktigaste punkterna är för det första attarbetsgivarens ansvar för rehabiliteringen måsteklaras ut. Om inte ansvaret görs tydligt blir det nogsvårt att uträtta ett bra rehabiliteringsarbete.För det andra skall varje försäkringskassa redovisasin rehabiliteringsstrategi, ett sorts beting attrehabilitera ett visst antal människor.För det tredje anser utskottet att regeringen skallutforma ett samlat program för förebyggande ochrehabiliterande insats. Det här ger vi regeringen tillkänna.Vårt tiopunktsprogram finns redovisat iutskottsbetänkandet och jag hänvisar nu endast tilldetta. Jag försäkrar att vi har lagt ned mycketarbete och stort engagemang för att försöka få framett så långt möjligt heltäckande program.Som sagt är utskottet enigt, och det är bra. Det börvara en garanti för att det nu sker förbättringar irehabiliteringsverksamheten. Det är nödvändigt attså sker med tanke på samhällsekonomin, menframför allt för att så långt möjligt minskamänskligt lidande.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan.Anf. 138 ():Herr talman! Utskottet ser mycket positivt på denökade samverkan och samordning mellansocialförsäkring, hälso- och sjukvård ochsocialtjänst som regeringen föreslår. Det här är ettviktigt steg i en utveckling mot en effektivareanvändning av de resurser som finns tillgängliga förförebyggande arbete och rehabilitering. Det ärockså mycket glädjande att utskottet är enigt i sinbedömning.Det finns ett stort intresse ute i landet för attkomma i gång med lokal försöksverksamhet av dethär slaget. I bl.a. har man väntatsedan 1988. Efter vad jag har erfarit har man godaförutsättningar att komma i gång med den härverksamheten . Det skall bli mycketintressant att följa verksamheten. Det finns flerkommuner som visat sitt intresse och som liggerlångt framme i sin planering.Under remissbehandlingen av förslaget har det frånflera håll, som också harframhållit, uttryckts att det vore värdefullt att ävenarbetsförmedlingen och länsarbetsnämnden skullekunna ingå i försöksverksamheten.Regeringen har bedömt att några ytterligare parternu inte bör ingå, och utskottet delar denbedömningen. Dock anser utskottet attarbetsmarknadsmyndigheterna har en sådan viktigroll i samarbetet med övriga sektorer att dessa böringå i nästa steg.Med anledning av det som framförts i motion Sf39vill jag säga följande:I fördjupadeanslagsframställan för budgetåren 1995/96 och1997/98 anförs att arbetsgivarna bl.a. har ett stortansvar för rehabiliteringen. De har också ett stortansvar för att den kommer till stånd. Inomförsäkringskassorna försöker man på olika sätt attfå arbetsgivarna mer delaktiga.Att det i många fall inte blir några påtagliga resultatberor bl.a. på att ansvaret är otydligt beskrivet.Inom fösäkringskassorna sker nu fortlöpandeaktiviteter för att klargöra och utveckla den rollsom kassorna har i rehabiliteringsarbetet. Iregeringens kompletteringsproposition framhållsdet att det är viktigt att insatserna förrehabiliteringsarbetet fortsätter och att deansvariga utvecklar och förbättrarrehabiliteringsarbetet. Parallellt med andraåtgärder måste antalet förtidspensionerreduceras. Även inom pågår ettberedningsarbete med inriktning på att bryta denstigande trenden inom förtidspensioneringen.Vid utskottets offentliga utfrågning avseenderehabilitering uppgav företrädare förArbetslivsfonden att ansvarsfördelningen mellanarbetsgivare och framför allt försäkringskassa äroklar och att en översyn är nödvändig. Utskottetdelar den uppfattningen och anser att regeringenbör låta utreda frågan.De minsta företagens praktiska möjligheter att levaupp till sitt ansvar bör beaktas i utredningensamtidigt som det bör övervägas om arbetsgivarensansvar bör regleras i kollektivavtal.Vidare bör övervägas om ocharbetsgivaren skall vara skyldiga att erbjudarehabilitering . Dessutom har redanNils-Olof angivit en del av inriktningenpå den utredning som vi efterlyser. Vi har ocksåsagt att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag. Utskottet anser attriksdagen med anledning av motion Sf39 i dennadel som sin mening bör ge regeringen detta tillkänna.Utskottet är som sagt, herr talman, mycketangeläget om att rehabiliteringsarbetet får högprioritet i den föreslagna försöksverksamheten,bl.a. i syfte att minska utslagningen frånarbetsmarknaden. Att det är på det sättetunderstryks av att utskottet framlägger ett enhälligtbetänkande för . Arbetet i utskottet harpräglats av en samsyn och ett gott samarbete.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan. I hemställanspunkt 5, beträffanderehabiliteringsprogram, yrkar jag att riksdagenmed anledning av motion 1993/94:Sf39 i denna delsom sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört om ett klargörande avarbetsgivarens rehabiliteringsansvar och om ettsamlat åtgärdsprogram. Därutöver yrkar jag avslagpå övriga delar av motionen samt avslag på samtligaövriga motioner.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )8 § Vissa socialförsäkringsfrågorFöredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1993/94:SfU20 Vissa socialförsäkringsfrågor (prop.1993/94:220 delvis).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )9 § Uppskov med behandlingen av vissaärenden till /95Föredrogssocialförsäkringsutskottets betänkande1993/94:SfU21 Uppskov med behandlingen av vissaärenden till /95.Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )10 § Vissa lagstiftningsfrågor påenergiområdetFöredrogsnäringsutskottets betänkande1993/94:NU26 Vissa lagstiftningsfrågor påenergiområdet (prop. 1993/94:212).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )11 § BordläggningAnmäldes och bordladesKonstitutionsutskottets betänkanden1993/94:KU38 Några frågor om sekretess1993/94:KU40 Lokal demokratiJustitieutskottets betänkanden1993/94:JuU29 Jugoslavientribunalen1993/94:JuU30 Regler för överklagande m.m.12 § Kammaren åtskildes kl. 18.08.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 4§ anf. 23 (delvis),av tredje vice talmannen t.o.m. 58 (delvis),av talmannen därefter t.o.m. 5 § anf. 102 (delvis)ochav tredje vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.