prot · GH0988 · 1994-04-14 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:88Torsdagen den 14 aprilKl. 12.001 § Hänvisning av ärende till utskottFöredrogs och hänvisadesProposition1993/94:213 till trafikutskottet2 § Beslut rörande utskottsbetänkanden somslutdebatterats den 13 aprilJuU20 Anslag till rättshjälp, m.m.Mom. 1 (timkostnadsnormen m.m.)1. utskottet2. 1 (nyd)Votering:274 för utskottet19 för res. 156 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:117 s, 71 m, 27 fp, 24 c, 22 kds, 10 v, 3 -För res. 1:19 nydFrånvarande:21 s, 9 m, 6 fp, 7 c, 4 kds, 4 nyd, 4 v, 1 -Mom. 10 (ersättning till nämndemän)1. utskottet2. 4 (s)Votering:163 för utskottet131 för res. 455 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:71 m, 27 fp, 24 c, 21 kds, 18 nyd, 2 -För res. 4:118 s, 1 m, 1 nyd, 10 v, 1 -Frånvarande:20 s, 8 m, 6 fp, 7 c, 5 kds, 4 nyd, 4 v, 1 -Mom. 15 (konkurrens inom advokatverksamheten)1. utskottet2. 6 (nyd)Votering:276 för utskottet19 för res. 61 avstod53 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:118 s, 73 m, 27 fp, 24 c, 22 kds, 10 v, 2 -För res. 6:19 nydAvstod:1 -Frånvarande:20 s, 7 m, 6 fp, 7 c, 4 kds, 4 nyd, 4 v, 1 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JuU23 Anslag till åklagarväsendetMom. 3 (resurser för RÅSOP)1. utskottet2. 1 (s)Votering:171 för utskottet127 för res. 151 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:1 s, 73 m, 27 fp, 25 c, 22 kds, 21 nyd, 2 -För res. 1:116 s, 10 v, 1 -Frånvarande:21 s, 7 m, 6 fp, 6 c, 4 kds, 2 nyd, 4 v, 1 -Mom. 4 (rekrytering och utbildning av åklagare)1. utskottet2. 2 (s)Votering:170 för utskottet129 för res. 250 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:73 m, 27 fp, 25 c, 22 kds, 21 nyd, 2 -För res. 2:118 s, 10 v, 1 -Frånvarande:20 s, 7 m, 6 fp, 6 c, 4 kds, 2 nyd, 4 v, 1 -Mom. 5 (åtalsregler m.m.)1. utskottet2. 3 (nyd)Votering:275 för utskottet23 för res. 351 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:118 s, 73 m, 27 fp, 24 c, 22 kds, 8 v, 3 -För res. 3:21 nyd, 2 vFrånvarande:20 s, 7 m, 6 fp, 7 c, 4 kds, 2 nyd, 4 v, 1 -() anmälde att han avsett att röstaja men markerats ha röstat nej.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KU23 Försök i vissa kommuner där väljarna skallkunna avge särskild personröstKammaren biföll utskottets hemställan.KU29 Anslag till statschefen och regeringenMom. 5 (m.m.)1. utskottet2. (nyd)3. men. i motsvarande del (v)Votering:278 för utskottet20 för res.1 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:118 s, 74 m, 27 fp, 25 c, 22 kds, 10 v, 2 -För res. :20 nydAvstod:1 -Frånvarande:20 s, 6 m, 6 fp, 6 c, 4 kds, 3 nyd, 4 v, 1 -(nyd) anmälde att han avsett attrösta nej men markerats ha varit frånvarande.Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.KU35 och dess myndigheterMom. 5 (förvaltningskostnader)1. utskottet2. 1 (nyd)Votering:276 för utskottet22 för res. 11 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:117 s, 73 m, 27 fp, 25 c, 22 kds, 10 v, 2 -För res. 1:22 nydAvstod:1 -Frånvarande:21 s, 7 m, 6 fp, 6 c, 4 kds, 1 nyd, 4 v, 1 -Mom. 12 (ersättning till )1. utskottet2. 2 (nyd)Votering:275 för utskottet25 för res. 21 avstod48 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:118 s, 72 m, 26 fp, 25 c, 22 kds, 10 v, 2 -För res. 2:2 m, 1 fp, 22 nydAvstod:1 -Frånvarande:20 s, 6 m, 6 fp, 6 c, 4 kds, 1 nyd, 4 v, 1 -Mom. 13 (tredimensionell uppmätning avriksdagshusen)1. utskottet2. 3 (nyd)Votering:275 för utskottet23 för res. 351 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:118 s, 73 m, 26 fp, 25 c, 21 kds, 10 v, 2 -För res. 3:22 nyd, 1 -Frånvarande:20 s, 7 m, 7 fp, 6 c, 5 kds, 1 nyd, 4 v, 1 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.FiU9 Den statliga rationaliseringsverksamhetenoch revisionenKammaren biföll utskottets hemställan.FiU12 och kostnader förstatsskuldens förvaltningKammaren biföll utskottets hemställan.SkU36 Utvidgning av det nordiskadubbelbeskattningsavtalet om arv och gåvaKammaren biföll utskottets hemställan.SkU37 Dubbelbeskattningsavtal mellan Sverigeoch GambiaKammaren biföll utskottets hemställan.SkU38 Dubbelbeskattningsavtal mellan Sverigeoch BoliviaKammaren biföll utskottets hemställan.KrU22 Bibliotek, bildkonst, konsthantverk m.m.Mom. 2 (medelsanvisningen till )1. utskottet2. 2 (s)Votering:150 för utskottet128 för res. 221 avstod50 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:1 s, 74 m, 27 fp, 23 c, 22 kds, 1 nyd, 2 -För res. 2:117 s, 10 v, 1 -Avstod:21 nydFrånvarande:20 s, 6 m, 6 fp, 8 c, 4 kds, 1 nyd, 4 v, 1 -Mom. 3 (medelsanvisningen till Förvärv av konstför statens byggnader m.m.)1. utskottet2. 4 (s)Votering:172 för utskottet127 för res. 450 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:74 m, 27 fp, 25 c, 22 kds, 22 nyd, 2 -För res. 4:117 s, 9 v, 1 -Frånvarande:21 s, 6 m, 6 fp, 6 c, 4 kds, 1 nyd, 5 v, 1 -Mom. 7 (medelsanvisningen till Främjande avhemslöjden)1. utskottet2. 5 (s)Votering:150 för utskottet127 för res. 521 avstod51 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:73 m, 27 fp, 25 c, 22 kds, 1 nyd, 2 -För res. 5:117 s, 9 v, 1 -Avstod:20 nyd, 1 vFrånvarande:21 s, 7 m, 6 fp, 6 c, 4 kds, 2 nyd, 4 v, 1 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.TU21 Köp av kollektivtrafikMom.1 och 2 (köp av olönsam jänrvägstrafik m.m.)1. utskottet2. i motsvarande del (s)3. utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till men. (v)Förberedande votering:Ställdes men. som biträddes medacklamation.Huvudvotering:170 för utskottet129 för res.1 avstod49 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:74 m, 26 fp, 25 c, 21 kds, 21 nyd, 1 v, 2 -För res. :118 s, 1 kds, 9 v, 1 -Avstod:1 nydFrånvarande:20 s, 6 m, 7 fp, 6 c, 4 kds, 1 nyd, 4 v, 1 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.TU22 Funktionshindrades resemöjligheterKammaren biföll utskottets hemställan.TU23 Meteorologi, geoteknik m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.3 § Inkorporering av ochandra fri- och rättighetsfrågorFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1993/94:KU24 Inkorporering avEuropakonventionen och andra fri- ochrättighetsfrågor (prop. 1993/94:117).Anf. 1 ():Fru talman! Det beslut som vi kommer att fatta om inkorporering av ärett mycket viktigt och betydelsefullt steg förSverige -- som jag ser det. I och med detta kommervi också få ett förstärkt fri- och rättighetsskydd,därför att nu blir en del avsvensk lag.Det har inte alltid varit en sådan syn påEuropakonventionen i som . Visserligenhar vi ratificerat konventionen tidigare, utom på enviktig punkt som gäller föräldrarätten. Där hade vien reservation.Historiskt kan man se en tendens till en nedlåtandesyn på . Det har kanske varittypiskt svenskt. Det är inte så förfärligt länge sedansom en ledande svensk politiker kalladeEuropadomstolen för lekstuga. Jag är glad att dethar gått framåt så att vi nu mer och mer har ettkontinentalt synsätt på fri- och rättighetsfrågorna.Därför är det inte utan en viss stolthet jag står häri dag. Jag har kunnat vara med i beredningsarbetet iFri- och rättighetskommittén för att arbeta fram detförslag som vi skall ta ställning till.Det intressanta med är attdet inte bara är fråga om en kommissionstext utanockså innefattar ett rättssystem genom att det finnsen Europadomstol. Det kommer också att bli en deli det svenska rättsväsendet i och medinkorporeringen. har vi utlovat att följadomstolen. blir det en del av svenskträttsväsende.Jag vill bara peka på ett par saker när det gäller deövriga frågorna inom fri- och rättighetsområdet.Jag har inom Fri- och rättighetskommittén bl.a.arbetat för att vi skulle rätten till liv inskriven igrundlagen, likaså föräldrarätten. Låt migkonstatera att jag inte fått något stöd för detta, utanjag har varit ganska ensam om detta synsätt. Ettantal viktiga remissinstanser tyckte dock att det varviktigt att få in i grundlagen.Låt mig konstatera att Europakonventionentillgodoser dessa krav, även om det inte innebärgrundlagsstatus. Den andra artikeln iEuropakonventionen gäller just rätten till liv.Enligt tilläggsprotokollet blir föräldrarätten nu endel av svensk lag, i synnerhet som vårt beslut i dagkommer att innebära att man återkallarreservationen på denna punkt.Det är alltså mycket glädjande att vi kan fattadet här beslutet.När det gäller de övriga fri- och rättighetsfrågornakan man säga att det tas viktiga steg framåt. Detkommer andra talare senare att påpeka.Jag vill bara kommentera en sak, eftersom jag påviss punkt har haft en avvikande uppfattning omsynen på en författningsdomstol. Ett antalledamöter i Fri- och rättighetskommittén blevuthängda i en som något slagsborgerlighetens förrädare. Jag måste säga att det ärdjupt orättvist.I grundlagsfrågor, och över huvud taget i all politik,är det de små stegens filosofi som måste gälla. Detär viktigare att ta små steg framåt än att stå stilldärför att man är kompromisslös och vill ha alltgenast. Därför måste jag här honorera BertilFiskesjö, och , sompå ett alldeles utmärkt sätt har arbetat för enkompromiss. Därmed har man stärkt t.ex.egendomsskyddet på ett bra sätt. Man kan inte fåallt här i världen. Man får vara beredd att ta småsteg i det politiska arbetet.Låt mig helt kort kommentera reservation 6, somjag har evgett för partiets räkning. I Fri- och rättighetskommitténlämnade jag en reservation på det här området. Närdet sedan blev en överenskommelse mellanpartierna i författningsfrågorna, avstod jag ochpartiet från att väcka ytterligare förslag i frågan. Vitänkte att vi skulle återkomma . Eftersomdet nu finns en nydemokratisk motion i frågan,ansåg jag det vara viktigt att följa upp detta här ikammaren.Fri- och rättighetskommittén hade som uppdrag attutreda frågorna om författningsdomstol. Medganska summariska ordalag avvisade man det ochsade att det var ett främmande inslag i det svenskarättssystemet. I och med dagens beslut kommer vifaktiskt att inrätta ett slags författningsdomstolgenom inkorporeringen av Europakonventionen.Europadomstolen är ett slags författningsdomstol.Om vi , efter att i folkomröstningen sagt ja,blir medlemmar i får vi ytterligare enförfattningsdomstol i . Det kommeratt bli ett normalt inslag framöver. Därför tyckerjag att det vore värdefullt om frågan utreddesnoggrant, oavsett om man har olika uppfattningarom vad som sedan skall gälla. Det vore bra med enklar genomlysning.Jag vill också, fru talman, påminna om att i en skrivelse till regeringen harpåpekat att man som en lösning av kommunernasproblem framöver skulle kunna tänka sig enstarkare grundlagsskrivning. Men det förutsätteratt det finns en författningsdomstol som kan prövakommunernas rätt.Jag vill vidare påpeka att Europakonventionenenligt förslaget skall tolkas av svenska domstolaroch tingsrätter. Det kan bli ganska besvärligt. Detställer höga krav på kompetens. Enligt min meninghade det varit bättre att man hade haft enförfattningsdomstol med hög kompetens att tolkaEuropakonventionen. Det är för övrgit en slutsatssom en ledande svensk tjänsteman vidEuropadomstolen också gav uttryck för när besökte Europadomstolen.Kompetensfrågan är oerhört viktig. Egentligenbehövs det en författningsdomstol för att på ett brasätt kunna tolka Europakonventionen.Fru talman! Låt mig notera att det i mom. 13 måsteha blivit något fel när reservation 6 står efterreservation 5. Jag yrkar bifall till reservation 6 ochi övrigt till utskottets hemställan.Anf. 2 ():Fru talman! Också vi i kan sälla osstill den skara som hälsar dagens beslut välkommet.Vi har väckt förslag i frågan.Vi hoppas att vändorna från människor som kännersig illa behandlade i ner till domstolen iStrasbourg skall bli färre och att vi i störreutsträckning skall kunna hantera sådana probleminom landet. Det ser vi som en av fördelarna.Läget i förhandlingarna om Europakonventionenhar utnyttjats för att skärpa en del avgrundlagsbestämmelserna i , något som viegentligen inte från vårt parti ställer upp på. Detgäller den skärpning av äganderätten som beslutetinnebär. Vi anser att äganderätten i den nuvarandegrundlagen har ett bra skydd. Där sägs att varjemedborgare, vars egendom tas i anspråk genomexpropriation eller annat sådant förfogande, skallvara tillförsäkrad ersättning för förlusten enligtgrunder som bestäms i lag. har vi fått enbetydligt mer omfattande skrivning när det gälleräganderätten.Äganderätten känner naturligtvis mångamänniskor, också vi, starkt för. Vi vill inte förlorapå ett eller annat sätt vår egendom -- hus, markosv. -- genom alltför lättvindiga beslut.Mycket stor andel av den egendom som finns i vårtland har gått i arv. Den har ett historiskt ursprung.Dessa ägarförhållanden tillkom dåSverige var ett allt annat än demokratiskt land.Man använde statsmakten och myndigheterna föratt lägga beslag på tillgångar som befolkningenbrukade på ett eller annat sätt utan attäganderättsförhållandena var lagligt reglerade.Detsamma gäller för samernas vidkommande som har tagits i anspråk, och det har ju variten lång historisk process. Man kan alltså säga attstora tunga egendomar i det samhället har enfördemokratisk karaktär. förstärks ställningenför äganderätten i vårt land.Äganderätten har naturligtvis också inneburit enmakt över andra. Äger man stora förmögenheter,stora tillgångar och mycket mark har man ettinflytande över andra människors liv. Från densynpunkten kan man ifrågasätta det rimliga iäganderättens mycket starka ställning.Om allemansrätten skulle försvinna ellerreduceras, vilket många befarar, kommer visom individer att uppleva att vi påtagligt drabbas avden enskilda äganderätten. Går vi ut i skog ochmark, måste vi då fråga oss vem som äger marken,vem vi skall vända oss till för att få tillstånd attbeträda den osv. Det är ju ett litet specielltförhållande för oss i detta glest befolkade land. Viär vana att röra oss fritt ute i markerna.I den äganderättsparagraf som tillkommergrundlagsfästs också ett förhållande som regleradesi och som harvarit kontroversiellt. Man kan tänka sig att dettaskulle kunna ändras framöver i en annan politisksituation på grund av en förändrad opinion. Jagtycker att det är synd att man grundlagsfäster en lagsom står under intensiv debatt. Sista ordet är ännuinte sagt i dessa frågor.Som framgår av min meningsyttring anser jag attFri- och rättighetsutredningen borde ha tagit medregleringen av urbefolkningsfrågan och frågan omminoritetsspråken. Jag har då och då möjlighet attresa utomlands och träffa politiska företrädare iandra länder och diskutera situationen förminoriteter och urbefolkningar. Det är ett allvarligtproblem på många håll i världen, som vi också häri engagerar oss i -- utrikesutskottetbehandlar ju frågor av den typen. När vi då för framvåra argument möts vi ofelbart av motargumentethur vi löser våra egna problem på detta område. Vimåste inse att detta är till besvär för oss på deninternationella arenan. har ställningenför urbefolkningen förstärkts i , Canadaoch . T.o.m i har mohikanerna fått sinställning förstärkt.I utredningsdirektiven togs emellertid denna frågainte upp, trots att det var en fri- ochrättighetsutredning. Varken samer, Sametingeteller tornedalsfinnar har varit med vid utarbetandetav propositionen om fri- och rättigheterna. Iutskottet hade vi inte heller tid och möjlighet att taemot de grupper som önskade träffa oss.I utskottstexten heter det att regeringen följerfrågan, och det är ju en vanlig formulering. Menman kan ju fråga sig vad det innebär. På s. 40 ibetänkandet står det att utskottet utgår ifrån attregeringen följer möjligheter attfullgöra sin uppgift när det gäller att ta initiativ tillverksamhet för att främja samisk kultur. När detgäller minoritetsspråken utgår utskottet ifrån attregeringen redovisar överväganden i något lämpligtsammanhang. Det är alltså ganska lösa ochsvävande formuleringar som inte ger särskilt storthopp om att man skall komma till skott.Renskötselsrätten innebär naturligtvis att samernahar rätt till mark i vissa avseenden, men detta harinte markerats i förarbetena till lagstiftningen.När det gäller ratificering att ILO-konventionenavvaktas skriftväxlingen mellan och Norge.Man får ju hoppas att resultatet blir att vi kan följaNorge i fråga om att ratificera denna konvention.Vi har inte heller ratificerat Europakonventionenom minoritetsspråk. Man kan fråga sig vad det ärsom avses med ''lämpligt sammanhang'' förregeringens redovisning. var aktivt närkonventionerna kom till stånd. Det har inte råttnågon oenighet bland de svenska delegationer somhar verkat för dessa konventioner. Då kan manförvänta sig att det internationella samfundettycker att vi borde fullfölja detta på hemmaplan. Vimenar fortfarande att detta borde utredas och skulle kunna ge tilläggsdirektiv till Fri- ochrättighetsutredningen eller också tillsätta ensärskild utredning.Det finns nu tillfälle att skriva in allemansrätten igrundlagen. Med anledning av detta har det väcktsett antal motioner som uttrycker stark oro över vadsom kommer att hända med allemansrätten. Denoron finns ju på många håll. Allemansrättensställning förstärks , och det kommer att blisvårare att ändra på den. Om skall tanågot initiativ i det här sammanhanget finns detförslag till ändring av bestämmelser och då i förstahand att se över lagstiftningen. Skulle man följaintentionerna i motionerna skulle det bli fråga omen lagstiftning som går i inskränkande riktning. Detkänns litet konstigt i så fall, som man nuskall förstärka allemansrättens ställning irättssystemet.Problemen kan naturligtvis inte negligeras. Jag förmin del förutsätter att olika myndigheter ochregeringen följer denna fråga och vidtar allatänkbara åtgärder för att allemansrätten skallrespekteras och vidmakthållas på det sätt som manhar gjort under evärdliga tider.Fru talman! Slutligen yrkar jag bifall till samtligamina meningsyttringar.Anf. 3 ():Fru talman! sade jag fråndenna talarstol att den borgerligariksdagsmajoriteten hade gjort sig skyldig till tvåallvarliga avsteg -- ja, jag kallade dem förövertramp -- från den princip som alla partier sägersig hylla, nämligen att eftersträva enighet om vadsom skall stå i grundlagar. Det gälldegrundlagsreglering av utlandssvenskarnas rösträttoch utredning om folkomröstningsinstitutet.Jag kunde ha tillagt en tredje punkt; nämligen närden borgerliga regeringen, mot socialdemokratinsvilja, tillsatte Fri- och rättighetskommittén. Denövermodige lämnade den traditionellasamverkanslinjen i författningsfrågorna och lät istället sin regering satsa på konfrontation.Regeringen fastställde direktiven mot vår vilja.Socialdemokratin behandlades som vilkettvåprocentsparti som helst. Direktiven blevskräddarsydda för högerns uppfattningar.Först och främst ville man tillgodose ett gammalthögerönskemål om en grundlagsregel som slår fastatt den enskilda äganderätten är orubblig och attinskränkningar i den endast får ske i klart angivnafall. I grundlagen skulle, och jag citerar direktiven,''på ett så distinkt och precist sätt som möjligt'' slåsfast vilka inskränkningar som skall vara tillåtna. Atten sådan idé är politiskt omöjlig är en sak. Men detmåste också tilläggas att den stöter på närmastoöverstigliga hinder också från juridiskautgångspunkter. Den skulle nämligen kräva attgrundlagen gav en fullständig och uttömmandebeskrivning av äganderättens innebörd ur alla deaspekter som det moderna välfärdssamhälletaktualiserar. Det är lätt att inse svårigheterna meddetta.En annan hjärtesak för var att klarlägga beskattningsmaktens gränser ochange dem i grundlagen. Man ville ocksågrundlagsreglera föreningslivets inre förhållandengenom bestämmelser om s.k. negativföreningsfrihet som skulle rikta sig mot de fackligaorganisationerna.I vårt politiska system är folkstyrelsen en av debärande principerna. Den ville regeringen rucka pågenom att ändra grundlagsregeln om den s.k.lagprövningsrätten. Den ger domstolarna rätt attlåta bli att tillämpa en lag som harbeslutat om, om lagen uppenbart står i strid medgrundlagen. Det stränga kravet har gjort att vi harsluppit att få domstolar som politiska maktfaktorer.Även inrättandet av en författningsdomstol bordeövervägas, ansåg regeringen. Allt detta skulleinnebära att juristerna skulle ställas över defolkvalda politikerna.När arbetet började i kommittén motsatte visocialdemokrater oss naturligtvis kraftigt att dessagamla högeridéer skulle föras in i vår författning. Vikrävde från vår sida att bl.a. allemansrätten ochrätten till utbildning i stället skulle föras in igrundlagen.Fru talman! Utredningsresultatet blev en framgångför den socialdemokratiska linjen.Utredningsarbetet ledde nämligen fram till:- att det inte blev någon grundlagsregel som slårfast att den enskilda äganderätten är orubblig,- att det inte blev någon grundlagsregel sombeskriver och begränsar omfattningen avbeskattningen och hur statsutgifterna skallfinansieras,- att det inte blev någon grundlagsregel omföreningslivets inre förhållanden,- att det inte blev någon författningsdomstol och- att det inte blev någon utvidgning avdomstolarnas och myndigheternaslagprövningsrätt.Däremot blev det en grundlagsreglering somskyddar allemansrätten. Därmed försvinnermöjligheterna att begränsa allemansrätten genomlagstiftning eller myndighetsbeslut. Att skriva inallemansrätten i grundlagen krävde att manpreciserade att denna rätt är en ersättningsfriinskränkning i egendomsrätten. Detta är denfrämsta orsaken till att egendomsrätten tas med igrundlagsförslaget. Vissa offentliga ingripanden,som avser mark och byggnader, får man som ägareeller nyttjare redan nu ersättning för enligt svenskvanlig lag. Denna rätt ges nu grundlagsskydd. Menrättsläget i förhållande till befintlig lagstifningkommer inte att ändras. Kommitténs,propositionens och utskottets förslag innebär baraatt grundlagen kommer att ge uttryck för vad somredan gäller i vanlig lag, inget mer. Positionernaflyttas inte fram en enda millimeter.Att allemansrätten nu skall grundlagsskyddas villjag beteckna som en stor socialdemokratiskframgång för strävandena mot jämlikhet ochrättvisa. Alla människor i vårt land skall ha tillgångtill skog och mark. Ingen skall kunna stänga denfattige eller arbetslöse ute från naturen. Alla skallha rätt till blommorna och fågelsången.Allemansrätten är ingen lag utan en sedvanasom vuxit fram . Den rättenvill vi att alla i skall ha för all framtid.Alla skolpliktiga barn får nu grundlagsfäst rätt tillkostnadsfri grundskola. Grundlagen hindrar alltsåinförandet av terminsavgifter i . Detallmänna skall också svara för att högre utbildningfinns. Jag vill också beteckna detta som ytterligareen socialdemokratisk seger i kommittén.Den för individerna lika närings- och yrkesfriheten,som vi i princip haft , blir nu ocksågrundlagsfäst. Från socialdemokratiskt håll hade viinte några svårigheter att bejaka näringsfrihetensom en grundlagsregel, eftersom en sådan rätt ihögsta grad är en rätt till ett bra arbete. Dessutombehöver tiotusentals nya småföretag.Vårt lands näringspolitiska ochsysselsättningsmässiga framtid ligger i hög grad ismå företag. Om de människor som vill starta egnaföretag anser att det blir tryggare med engrundlagsskyddad närings- och yrkesfrihet tyckerjag att en grundlagsreglering är befogad.Under många år har man från borgerligt håll velatgrundlagsreglera föreningslivets inre förhållandengenom regler som främst skulle rikta sig mot defackliga organisationerna. Vi socialdemokrater haralltid motsatt oss detta. Vi menar att en sådanreglering skulle bli alltför detaljerad för att kunnatas in i grundlagen.