prot · GH0959 · 1994-02-11 00:00:00 — Enäggcell eller en sädescell kallas ''den'' eller ''det''.Den befruktade äggcellen är antingen en ''han''eller ''hon'' redan från befruktningsögonblicket.Detta biologiska faktum har förnekats avsocialdemokratiska företrädare. i : ''Vibetraktar livets början som den tidpunkt då barnetföds''. förnekar i en intervju iDagen att kvinnan och fostretär två individer: ''Fostret är en del av kvinnanskropp tills barnet kan sägas vara livsdugligt. När ettfoster upplever smärta är det ett eget liv''.Ett föds normalt i den fyrtiondegraviditetsveckan, och att upplever smärtahar påvisats från den tionde graviditetsveckan.Viola Furubjelkes och är sinsemellan oförenliga, ochnaturligtvis från biologisk synpunkt omöjliga atthävda.Herr talman! bör i en ramlagstiftningpositivt uttrycka människolivets okränkbarhet,människolivets början och dess skyddsvärde frånbefruktningsögonblicket.Den allmänpolitiska debatten var härmed avslutad.4 § BordläggningAnmäldes och bordladesFinansutskottets betänkanden1993/94:FiU3 revisorers verksamhetunder /931993/94:FiU6 Sammanställning av anslag påtilläggsbudget hösten 1993Justitieutskottets betänkande1993/94:JuU12 Målsägandebiträde m.m.Försvarsutskottets betänkande1993/94:FöU5 betänkande1993/94:SfU9 Vissa sjukförsäkringsfrågor5 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 10 februari1993/94:88 av () till statsrådet om sjukvården:Sverige har byggt upp en välfungerande hälso- och sjukvård. En målsättninghar varit att alla medborgare skall ha rätt till godsjukvård till en låg kostnad. Ökad satsning påförebyggande insatser, förkortade vårdköer ochökad tillgänglighet har stått icentrum för verksamheten.I regeringsdeklarationen sadestatsministern om den svenska sjukvården:''Vårdköer har kortats och valfriheten har ökat.Men ännu återstår ett omfattandeförändringsarbete. -- - Reformeringen avsjukvårds- och tandvårdssystemet fortsätter. -- - --Förändringarna skall utgå från patienternasbehov.'' Inget av detta är ens i närheten avsanningen.Tusentals människor demonstrerade i Göteborgmot politikernas förslag att kraftigt försämrasjukvården. En ansvarig klinikchef avgick i protest.I tvingas svårt sjuka patienter ligga ikorridorerna. På ett tjugotal kontaktadelänssjukhus är överbeläggningar vanliga, ochpersonalen är överansträngd.I en rapport från sägs att37 000 personer förlorade sina arbeten inomkommuner och landsting 1992. Lika många var det1993. beräknas ytterligare 26 000 bliavskedade. räknar med attytterligare 80 000--100 000 kommer att förlora sinaarbeten inom dessa sektorer fram till sekelskiftet.20 000 sjuksköterskor är arbetslösa eller drar sigfram på tillfälliga vikariat. Bara i Stockholmberäknas ca 600 personer förlora jobbet på grundav den s.k. husläkarreformen.Detta är siffror som ytterligare förvärrar denskrämmande bild som TV:s Aktuellt målade uppden 1 och . Dess kartläggning av denakuta och medicinska vården visar inte påförbättringar utan på att svensk sjukvård är i enmycket allvarlig kris.Menar regeringen att vi nu har skapat valfrihet ochär inne i det omfattande förändringsarbetet och attdet framgent skall se ut på det sätt som beskrivs?Min tro är att kraftfulla ekonomiska och personellainsatser måste sättas in för att rädda den svenskasjukvårdsmodellen. I stället för 200 miljonerkronor eller mer till husläkarna och ökademöjligheter för andra privatläkare att få pengarfrån landstingen så borde riksdag och regering gemedel till en medicinsk vård som inte staplarpatienter i lagerutrymmen, korridorer ochsköljrum.I TV står sjukvårdsministern och säger att dettaskall lösas med öppenvård; det är husläkarna somskall klara av överbeläggningen på akut- ochmedicinavdelningarna; husläkaren skall häva vårahjärtsvikter, laga våra hjärnblödningar och ta handom olycksoffer.Jag vill därför fråga statsrådet:1. Hur stämmer neddragningen avsjukvårdsresurser överens medregeringsdeklarationen ?2. Vad avser regeringen göra åt den ökandearbetslösheten inom vårdsektorn?3. Hur skall husläkarsystemet kunna lösaöverbeläggningen på sjukhusen?1993/94:89 av () tillutrikesministern om Sydafrika:En delegation från Svenska AWEPA har besöktSydafrika den 2--. Gruppen bestodav undertecknad, (), (), ()och ().Vi fann att det politiska systemet och rättssystemeti är belastat av arvet efterapartheid. Brott som begås mot medlemmar iANC, eller i närstående organisationer, följs inteupp med samma intensitet som brott begångna motmedlemmar av det vita samhället, IFP (InkathaFreedom Party) eller säkerhetsstyrkorna. Med hänsyn till de kommande valenär det av största betydelse att stor uppmärksamhetägnas åt att förbättra det juridiska systemet, isynnerhet polisens verksamhet.Vi träffade människorättsjurister, fredsövervakareoch forskare på rättshjälpsbyrån Legal ResourcesCentre i . Vi tog del av de svårigheter demöter i samband med sitt arbete att lämna effektivtjuridiskt biträde. Dessa svårigheter beror i förstahand på att det juridiska systemet --polisundersökningar, åtalsförfarande ochrättegångar -- inte genomförs opartiskt och ienlighet med rättssäkerhetens krav.Rättshjälpen behöver ökas somkritiken mot de allvarliga kränkningarna avmänskliga rättigheter måste fortsätta. Offren fördessa kränkningar måste få kompensation ochhumanitär hjälp.Under ett besök i ,Pitermaritzburg, informerades vi om att densydafrikanska polisen har att täcka ett område meden befolkning på 1,2 miljoner. Polisstyrkan iområdet uppgår till endast 150 poliser. Denbristande viljan att undersöka politiska brott motANC:s sympatisörer har en politisk bakgrund.Bristen på samordning mellan olika polisenhetergör arbetet än svårare. En förstärkning avpolisstyrkorna, en demokratisk kontroll av democh en samordning av arbetet mellan de olikaenheterna är frågor som behöver lösas snarast.På grund av den höga våldsnivån och den historiaav konflikter som har är det viktigtatt den nationella fredsbevarande styrkan får spelaen betydelsefull roll i denna provins. Denfredsbevarande styrkan har begärt stöd ochutbildningsexpertis hos världssamfundet.Vid besök hos FN:s observatörsgrupp UNOMSA:s(United Nations Mission in South )i noterade vi att FN:s mandat är alltförbegränsat. Dess huvudsakliga uppgift är attobservera och att rapportera till FN:sgeneralsekreterare och säkerhetsråd. FN-mandatetbör omprövas möjligt, inte bara med tankepå det kommande valet utan också med tanken påden situation som kan uppstå efter valet. En mycketreell fara föreligger -- i synnerhet iNatalprovinsen -- att kränkningarna kommer attöka inte endast före utan även efter valen. FN böröverväga att sända en fredsbevarande styrkabestående av både militär och polisiär personal.Det finns många ledande personer som behöverbättre skydd, stöd och resurser. Den 5 februariträffade vizuluhövdingen in KvaXimba som har visat mycket stort mod i ett områdedär trakasserier och fiendskap har riktats mothonom till följd av hans kraftiga fördömande av allade krafter som ägnat sig åt omfattande våld idistriktet. Chief Mhlaba in Kwa Ximba hade öppetvågat ge uttryck för sin sympati med ANC, ochbefinner sig uppenbarligen i stor fara. Det råderinga tvivel om att Inkatha -- inte endast i dettadistrikt utan också i andra delar av provinsen -- fårta på sig det huvudsakliga ansvaret för våldet.Större delen av befolkningen i leveri ett land där fruktan är förhärskande. Dessamänniskor behöver starkast möjliga internationellaskydd och bistånd. Det finns dock skäl attunderstryka betydelsen av att alla partier, inklusiveIFP, deltar i det kommande valet.Flera besök avlades i och iAlexandra där fredskommittéer är i arbete(fredsgrupper under det nationella fredsavtalet från1991, Network of Independent Monitors, , ochEcumenical Monitorias Program in South ,EMPSA). Det råder inga tvivel om att dessakommittéer spelar en viktig roll i sitt arbete attminimera, och ibland förhindra, våldsdåd. Mångafler medlemmar skulle kunna engageras i dennaverksamhet om de hade bättre stöd och störreresurser.I Central Prison finns dödsdömda fångar,en del av dem har suttit i dödscell mer än sju år.Sammanlagt finns mer än 300 dödsdömda somavvaktar beslut om att dödsdomarna skallomvandlas till andra straff- ellerbehandlingsformer. Det är angeläget att Sydafrikasnarast avskaffar dödsstraffet.Endast dryga återstår innan valet skallhållas , och är det åtskilligafrågor som måste få en lösning: Beslut om en ellertvå valsedlar, registrering av partier, tryckande ochdistribution av valsedlar, upprättande av vallokaler,information till väljarna om valförrättningen,utgivande av id-handlingar m.m. Allt detta skallske under stor tidspress och ständig risk förvåldshandlingar och sabotage. Detta kräver storaansträngningar av berörda organ och parter iSydafrika men också ett starkt internationellt stöd.Ömsesidigt goda informativa kontakter mellan FNoch den oberoende är av särskildbetydelse.Strävandena att återuppbygga bör på allasätt understödjas. Utvecklingshjälp måste lämnasför att apartheidsystemets sår skall läkas och freds-och försoningsprocessen påskyndas.Utvecklingshjälp bör lämnas för att förstärka olikaprojekt, inklusive fredsarbetet enligtfredsfördraget. Svenskt bistånd till böräven i fortsättningen i väsentlig utsträckningkanaliseras genom svenska och sydafrikanskafrivilligorganisationer, som gör mycket betydandeinsatser under svåra förhållanden.I anledning av det anförda får jag ställa följandefrågor till utrikesminister . Vilka konkreta planer har regeringen för att medsvenska valobservatörer och andra insatser biståden oberoende i syfte attgenomföra fria och rättvisa val ?2. På vilket sätt vill regeringen verka för attförstärka den nationella fredsbevarande styrkanoch ?3. Vilket ytterligare stöd vill regeringen föreslå föratt motverka det politiska våldet och för att hjälpaoffren för våld, hot och trakasserier?4. På vilket sätt vill regeringen för svensk del ochpå det internationella planet verka för strävandenaatt återuppbygga ?5. Hur vill regeringen verka för dödsstraffetsavskaffande i ?1993/94:90 av () tillutrikesministern om utvecklingen i Ryssland:Utvecklingen i är oroväckande urdemokratisk synpunkt. Jeltsinregimen har ettbetydande ansvar för detta. Västeuropeiskaregeringar har gjort olyckliga felbedömningar avsituationen i . Valet ,som bevakades bl.a. av en svenskparlamentarikergrupp från olika partier, belyserdetta.Ryssland är i dagens läge, och av allt att dömaunder , mycket svagt politiskt,ekonomiskt, socialt och militärt. Däremot växer ikrisens spår korruptionen och den ekonomiska ochorganiserade brottsligheten kraftigt. Den ryskamaffian blir allt starkare och infiltrerar ocksåregeringsadministrationen. Denna brottslighetexpanderar även i växande omfattning utanförlandets gränser, däribland i Sverige.Den ekonomiska och sociala situationen harallvarligt försämrats för det stora flertaletmänniskor i . Kränkningarna av demänskliga rättigheterna är betydande. diskriminering av etniska minoriteter,exempelvis den judiska, inskränkningar ipressfriheten och omfattande bruk av dödsdomar --1993. Detta är en ökning med ca 100dödsdomar från 1992.Frågorna är aktuella även med hänsyn bl.a. tillRysslands ansökan om medlemskap i är av vikt att inte binda sig i saken i fråga förränallt utredningsmaterial föreligger ochmöjligheterna till demokratisk påverkan utnyttjats.Å andra sidan finns det positiva faktorer som är avstor betydelse för en demokratisk och mer stabilutveckling, bl.a. stora naturtillgångar, relativt högutbildningsnivå och en rik kulturtradition.Med anledning av detta vill jag ställa följandefrågor till utrikesminister . Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta föratt bäst främja demokratin och respekten förmänskliga rättigheter och sociala och ekonomiskaframsteg i ?2. Utgör det starkt försvagade någotmilitärt hot mot som motiverar någonförändring av vår utrikes- och säkerhetspolitik?3.Kan regeringen försäkra att alliansfriautrikes- och försvarspolitik i fred syftande tillneutralitet i krig ligger fast?4. Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta föratt förstärka skyddet mot internationell ekonomiskoch organiserad brottslighet, däribland frånRyssland?6 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 10 februari1993/94:341 av () till statsrådetGörel Thurdin om Ostkustbanan:Ostkustbanan har erhållit projektanslag förupprustning av vägar och järnvägar. Det är viktigtatt projektet kommer i gång på grund av den högaarbetslösheten men också urtrafiksäkerhetssynpunkt på 4.Delar av , som berörs av de projekteradepengarna, är i mycket dåligt skick. Nyadödsolyckor inträffar regelbundet på den relativthårt trafikerade vägen. På sträckan genomNorraladalen, strax utanför , väntasfortfarande besked om vilket av de tvåprojekterade alternativen som kommer att bli detslutgiltiga för vägen.Sedan oktober 1993 ligger ärendet för avgörandehos den ansvariga ministern. Kommunerna längsOstkustbanan hoppas på ett snabbt beslut för attden samprojektering som gjorts med järnvägen kangenomföras och därmed spara pengar för bygget.Hur avser statsrådet handlägga frågan om dealternativa sträckningarna genom Norraladalen?1993/94:342 av () tillarbetsmarknadsministern om sågverket i Stocka:I , kommun, har drygt 65anställda vid berövats sina jobb pågrund av att företaget lagt ned verksamheten vidsågen och vägrar att sälja den tillintresserade köpare.Ett norskt trävaruföretag är berett att köpa ochdriva sågen. Detta skulle innebära att merparten avarbetstillfällena skulle kunna räddas.Modo säger nej till försäljning med den krystademotiveringen att det skulle bli konkurrens om detsvenska sågtimret. Detta är, såvitt jag förstår,svepskäl från Modos sida. Det norska företagetskall köpa sitt sågtimmer från och ärtydligen också berett att ge en sådan garanti tillModo.Jag vill därför fråga arbetsmarknadsministern:Avser arbetsmarknadsministern vidta åtgärder föratt sågen i skall kunna drivas vidare så attde arbetslösa sågverksarbetarna kan få sina arbetentillbaka?1993/94:343 av () tillarbetsmarknadsministern om starta-eget-bidraget:Unga arbetslösa kan erhålla starta-eget-bidrag frånarbetsförmedlingen som hjälp för att starta ett egetföretag. Ett av kriterierna för att få bidrag är att detföretag man startar inte konkurrerar med på ortenredan existerande företag inom samma bransch.Det har dock visat sig att så sker i alla fall. Exempelfinns på att taxiföretag fått starta-eget-bidrag, trotsatt det redan finns etablerade taxiföretag på orteni fråga. Staten medverkar således till att snedvridakonkurrensen på ett graverande sätt.Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för attförhindra att konkurrensen sätts ur spel till följd avatt starta-eget-bidrag beviljats?1993/94:344 av () tillkulturministern om lokalisering av myndigheterinom radio- och TV-området:Inom bereds nu bildandet avtvå nya myndigheter inom radio- och TV-området.Den utredning som gjorts förutsätter att de nyamyndigheterna i vanlig ordning skall placeras iStockholm.Så sent som lades Telestyrelsensverksamhet i ned. Huvuddelen avverksamheten flyttades till . Undertidigare regeringar har det funnits en policy sominneburit att man skall ta regionalpolitiska hänsynvid etableringar av nya verk och myndigheter.Min fråga till kulturministern är:Kommer kulturministern att verka för att de nyamyndigheterna förläggs till ?1993/94:345 av () tillnäringsministern om konkursmissbruk m.m.:För en fungerande marknadsekonomi är det viktigtmed en fungerande konkurrens på lika villkor. Denekonomiska krisen har lett till en kraftig ökning avantalet konkurser. För många seriösa företag hardet uppstått en svår situation då de kan ha drabbatsdels av att många kunder inte kunnat betala, delsav att företag efter en konkurs kunnat fortsätta somtidigare men befriade från sina skulder. Därmedhar det ofta skapats en orimligkonkurrenssituation.En arbetsgrupp inom lade i slutetav november fram förslag till åtgärder för attkomma till rätta med de skadeverkningar somuppstår vid konkursmissbruk och ekonomiskbrottslighet.Vilka åtgärder ämnar näringsministern vidtaga medanledning av arbetsgruppens förslag?1993/94:346 av () till socialministernom enskilda vårdhem m.m.:Socialutskottet behandlade (1992/93:SoU1) motioner om översyn av stadganom enskilda vårdhem. Utskottet utgick från att enöversyn kom till stånd. I maj 1993presenterade en arbetsgrupp sina förslag tillförfattningsändringar.När det gäller omsorgslagen ges för närvarandeinga möjligheter för enskild att få tillstånd att drivavårdhem. behandlade socialutskottet(1992/93:SoU19) frågan om avveckling av vårdhemoch specialsjukhus. I ett tillkännagivande tillregeringen skrev utskottet:''I vissa fall kan dock, enligt utskottets mening, ettlitet väl fungerande vårdhem för dem som bor därutgöra en väl så god vårdmiljö som ettgruppboende. ''Vilka åtgärder avser socialministern vidta för attöka möjligheterna till olika former av enskild vårdoch omsorg?den 11 februari1993/94:347 av () tillcivilministern om vigseltillstånd för den syrianskakyrkan:Enligt lagen om rätt att förrätta vigsel inom andratrosamfund än föreskrivs att''annat trossamfund än kan gestillstånd att förrätta vigsel, om samfundetsverksamhet är varaktig och samfundet har en sådanorganisation att det på goda grunder kan antas attäktenskapsbalkens bestämmelser om vigsel ochdärmed sammanhängande åtgärder kommer attiakttas''. Det är Kammarkollegiet som ärtillståndsgivare.I dag har 37 trosamfund vigselrätt. Den syrianskakyrkan i , , finns inte blanddem, liksom dess huvudförsamling i har ansöktom tillstånd men fått avslag.Med anledning av det som ovan anförts vill jagställa följande fråga till civilministern:Av vilket skäl beviljas inte den syrianska kyrkan iSverige vigseltillstånd?1993/94:348 av () till statsrådet om färgämnen i lågbeskattad olja:Problemen med den gröna dieseloljan hopar sig.Sedan jag tog upp detta ärende i viafrågor till miljöministern och skatteministern inovember har mycket hänt. Alltmer pekar på attdet var ett stort misstag att införa den speciellasvenska modellen för utmärkning av obeskattadolja med ett märk- och färgämne utan att i förvägundersöka dessa tillsatsämnens effekter.Förutom den ursprungligen drabbade gruppentraktorförare m.fl. har tillkommit oroligavillaägare med oljeeldning. Det talas också om attden grönmärkta eldningsoljan orsakar driftsstoppoch haverier på oljeaggregat och pannor.Det är uppenbart att vi inte kan fortsätta med dengrönfärgade oljan. En utredning har numeratillsatts för att klarlägga det hela, men måste vivänta på dess resultat? Hur många hinner undertiden drabbas av sjukdom och obehag, kanskeframtida allvarliga skador?I flera andra länder har man färgad olja, men medendast ett färgämne -- såvitt jag vet utan deproblem vi drabbats av i . Skulle vi intekunna övergå till samma metod utan störrepreludier? Min fråga till skatteministern är:Vilka omedelbara åtgärder planerar regeringen föratt komma till rätta med problematiken kring dengröna brännoljan?1993/94:349 av () tillmiljöministern om miljöprövningen avDennispaketet:I en färsk utredning, Miljöbedömning avtrafiköverenskommelsen, konstateras attDennispaketet inte uppfyller miljökraven utan istället utgör ett hinder för att förverkliga fastställdamiljömål. Utredningen var tänkt att kompletteralänsstyrelsens rapport ''och miljön''.Rapporterna visar bl.a. att Dennispaketets sexfiligastadsmotorvägar inte kan ingå i ett miljöanpassatsamhälle.Expressen avslöjar att av beställarna -- ,, , ochStockholms stad -- var det enbart representanternafrån som vågade föreslåpublicering. I stället arbetas rapporten om för atttona ner de konstaterade negativa miljöeffekterna.Detta föranleder många frågor: Har miljöministernfått se denna rapport? Varför har inte rapportenpublicerats? Är det rimligt av regering och riksdagatt bevilja statliga lånegarantier innanmiljökonsekvenserna är utredda? De borgerligagör nu på samma sätt som man kritiseratsocialdemokratin för när det gäller ;först ett rejält beslut, sedan en eventuellmiljöprövning.Min fråga till miljöministern blir därför:Vad avser regeringen göra för att en seriösmiljöprövning skall ske av Dennispaketet ochpubliceras?1993/94:350 av () tillarbetsmarknadsministern omarbetslöshetsersättningen ochfamiljehemsföräldrar:Familjehemsföräldrar ersätts för sitt uppdraggenom dels en arvodesdel, dels en omkostnadsdel.Denna ersättning är förhållandevis låg. Ändå är detofta så att arbetet som familjehemsförälder fårersätta ett hel- eller deltidsjobb . Förbarns kontinuerliga vård och fostran inrättarfamiljehemmen sina liv utifrån det antal barn somman räknar med att ha inneboende. T.ex. byterman till större bostad för att kunna bereda plats åtett barn som erbjudits familjen. När emellertidbarnet flyttar kan familjen komma i en ekonomiskknipa, och nya lämpliga placeringar kan inte alltiderhållas. På grund av den låga status somfamiljehemsvården har som yrkesgrupp kan detvara svårt att hitta en annan anställning direkt.Dessutom erhåller inte familjehemsföräldrar någonarbetslöshetsersättning trots inbetalda avgifter.Familjens ekonomi raseras.I en dom i Försäkringsöverdomstolen den 29augusti 1989, mål 829/88:10, har en stödförälderkunnat erhålla ersättning från arbetslöshetskassan.Detta bör vara en möjlighet även förfamiljehemsföräldrar, vilkas arbetsvillkor ärbetydligt mer krävande vad gäller kontinuitet.Orättvisan i ovanstående förhållande verkarorimlig.Vad avser arbetsmarknadsministern göra för attförbättra den ekonomiska tryggheten förfamiljehemsföräldrar?1993/94:351 av () tillstatsrådet om skatteavdrag förhushållstjänst m.m.:Från oss kristdemokrater har väckts förslag om ens.k. u-skattsedel, som skulle göra det möjligt för deungdomar som så önskar att sälja momsbefriadetjänster riktade mot hushåll. De skulle dessutomerhålla kraftigt reducerade arbetsgivaravgifter.Med en åldersgräns på förslagsvis skullerisken för att någon ''fastnar'' i denna typ av arbetemot sin vilja undanröjas.Regeringens utredare visar att någon form avskattesubvention på hushållstjänster -- bilvård,trädgårdsarbete, löpande hushållsarbete etc. --skulle kunna skapa förutsättningar för nya jobb. del av dagens ''svartarbeten'' skulle bli ''vita''och därmed bidra till finansieringen av våroffentliga sektor.Från kds ser vi positivt på förändringar iovanstående riktning. Alla jobb är lika värdefulla,och inte minst med den höga ungdomsarbetslöshetvi har måste nya vägar prövas för attfå fram nya riktiga jobb.Är skatteministern beredd att verka för attskattesystemet anpassas i ovanstående riktning föratt underlätta tillkomsten av nya jobb i den del avtjänstesektorn som riktar sig mot hushållen?7 § Kammaren åtskildes kl. 14.04.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 3§ anf. 44 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m. anf. 84(delvis) ochav förste vice talmannen därefter till sammanträdetslut.