prot · GI0946 · 1994-12-20 00:00:00 — Hemmamarknaden skulle vidgas och avske-danden i kommuner och landsting stoppas. Så sademan: Sammanlagt har vi ett program som ger 90 000fler arbetstillfällen och omkring 30 000 ytter-ligare kan få utbildning. Därmed skulle arbetslösheten1995 kunna gå ner under femprocentsnivån.I årets finansbetänkande, som vi just nu behandlar,kräver socialdemokraterna ett stort investeringsprog-ram. Det skulle naturligtvis vara mycket intressant omarbetsmarknadsministern kom med besked om vadsom gjorts och vad som är på gång när det gäller attåstadkomma dels 90 000 nya arbetsplatser, dels30 000 utbildningsplatser och det stora investerings-programmet.Den andra frågan är: Hur bedömer arbetsmark-nadsministern möjligheterna att komma iöppen arbetslöshet ?Sedan några synpunkter på den skrotade ungdom-spraktikåtgärden. Vad är det för mening med att inrät-ta en ny ungdomsåtgärd nu vid nyår, den s.k. ung-domsintroduktionen, när vi har en beprövad och kost-nadseffektiv ungdomsåtgärd som har fungerat bra?Enligt en utvärdering av LenaSchröder på var detmellan och av ungdomspraktikanternasom var i arbete efter avslutad praktik ochuppemot en femtedel av de studerande hade fått arbe-te. Det var ett enkelt sätt för ungdomar och arbetsgi-vare att komma överens. Den nu förselagna ungdom-sintroduktionen är tänkt att införas dåkonjunkturen successivt förbättras och man förhopp-ningsvis kan trappa ner ungdomspraktiken.Det blir med ungdomsintroduktionen naturligtvisinkörningsproblem . Jag tror attdet kommer att krävas mycket stora insatser för attförmå arbetsgivarna att lova anställa en ungdom somde ännu inte prövat. Det är så konstigt med ungdom-sintroduktionen att arbetsgivarna redan från början,dvs. före praktikperioden, måste förbinda sig att an-ställa. Jag skulle inte bli förvånad om arbetsgivarnaställer sig avvaktande till en sådan åtgärd. Ur arbets-givarsynpunkt måste det vara vettigare att först lärakänna ungdomen och därefter anställavederbörande.Även när det gäller utbildningsbidragen finns deten hel del att invända mot den socialdemokratiskaregeringens förslag att ta bort lånedelen för vissastuderande. Det måste vara något fel när två 20-åringar går på samma kurs och den ena får ta studi-elån för att klara studierna, medan den andra får sittuppehälle betalt genom utbildningsbidrag på grund avatt han eller hon arbetat innan.Utbildningsbidrag med lånedel var ett försök att gedessa 20-åringar någorlunda likartade ekonomiskaförutsättningar.Utbildningsbidrag med lånedel kan visserligen nå-got minska incitamenten att studera för våra 20-åringar med a-kassa, för ju bättre ersättning, desto flervill gå på kurs! I stället för att återställa en felaktigordning borde regeringen - i linje med det samför-stånd som man ständigt talat om - göra en ordentligutvärdering som kan ligga till grund för eventuellaförändringar.Jag gläds självfallet över tillstyrkande av fp-motionen om att akademikerpraktiken får vara kvar.Utskottet har enhälligt motsatt sig regeringens förslagom att praktiken skall bort. Jag vill instämma i detförre arbetsmarknadsminister sade:Det var ett klokt ställningstagande från utskottets sida.Även om akademikerpraktiken volymmässigt inteengagerar så många har den ändå betydelse för deunga akademiker som har en högskoleutbildning iryggen och som har det svårt att få in en fot på ar-betsmarknaden.Herr talman! Jag har gjort några nedslag i hur so-cialdemokraterna vill förändra arbetsmarknadspoliti-ken. Jag vill påstå att det drar åt fel håll. Risken ärstor att vi genom en övergång från ungdomspraktiktill s.k. ungdomsgaranti får en högre öppen arbetslös-het bland våra ungdomar. saknas det i re-geringens politik konkreta förslag till hur arbetslöshe-ten skall bekämpas. Lägger man samman detta med"återställarna" inom företagspolitiken m.m., kan mankonstatera att risken blir stor för att vi får en nedgångi sysselsättningen igen.Visst finns det ljuspunkter i ekonomin och på ar-betsmarknadspolitiken. Så här i borde rege-ringen och arbetsmarknadsministern akta sig för attblåsa ut de ljus som finns.Slutligen vill jag säga att det behövs många nyajobb, många nya företag och ännu fler nya företagare.Men då krävs det att de politiska besluten underlättardetta. Då finns ingen genväg. Då är det arbete, spa-rande och nyföretagande som måste främjas.Anf. 91 HANS ():Herr talman! Proposition 25 är inget mästerverk.Det är några som påpekat det. Jag håller med. Den ärsnabbt tillkommen. Det är en snabbstart. Det räckerinte med den, men den har en inriktning på jobb ochutbildning, på att sanera statsfinanserna och ger därförförutsättningar för att bringa ner räntenivån, så att detöver huvud taget skall löna sig att investera.Det finns trots allt en ansats till en investerings-politik, näringspolitik med någorlunda miljömässiginriktning och till att byta färdriktning vad gällerarbetsmarknadspolitiken. har deltagit idiskussioner och förankringsarbete. förut att det här egentligen inte var någon vidareekonomisk politik, det kanske bara var beslutskraft.Men det är inte så dumt med beslutskraft i den eko-nomiska politiken, det har vi saknat under en lång tid.Vi i är beredda att fortsätta på den härvägen med beslutskraft i syfte att dels sanera statsfi-nanserna, dels skapa förutsättningar för nya jobb.Börje nämnde att det är en svår balans-gång mellan att sanera statsfinanserna och att sparaoch få utrymme för tillväxt. Det är en svår balans-gång. Det är inte alldeles lätt att veta om man gårexakt på den rätta ribban. Vi tror ändå att vi har startatett arbete som ger förutsättningar för både tillväxt ochsysselsättning nu.Den arbetsmarknadspolitiska inriktningen underborgerligheten innebar en satsning på avreglering ochfria marknadskrafter. Man trodde att skattesänkning-arna skulle klara "skivan", bara man fick bort trygg-hetssystemen, de arbetsrättsliga regelverken, försva-gade löntagarnas och fackföreningsrörelsens ställning.Då skulle då jobben komma. Men det blev tvärtom.Det blev raserade statsfinanser, rekordartade under-skott och massarbetslöshet. Man lät kommunernassysselsättning minska, mer än 100 000 jobb förloradevi. Det fanns en oerhörd passivitet i näringspolitikenoch när det gäller investeringarna. Arbetsmarknads-politiken blev alltmer passiv, man förlitade alltmer påkontantstödet. Man gick bort från den ordinarie ar-betsmarknaden och införde mängder med artificiellaåtgärder. ALU och ungdomspraktik blev inte sista-handsåtgärder utan var de stora volymåtgärderna.Man gick bort från kompetenshöjarlinjen, minskadearbetsmarknadsutbildningen. Urdåligt gick det medföretagsförlagd utbildning. Man försämrade incita-menten. Det var bättre för den arbetslöse att sätta sigmed kontantstöd än att gå på utbildning. Utbildnings-bidragen sänktes.Proposition 25 har när det gäller arbetsmarknads-politiken en annan inriktning. Det finns en mer aktivinriktning. Den bygger också på att återföra vissatrygghetssystem och rättighetssystem - återställarna,som det kallas föraktfullt från borgerligheten - arbets-löshetsförsäkringen, arbetsrätten, förutsättning förlöntagarna att ha fast mark att stå på när de med ord-ning och reda vill ta del i arbetet att sanera Sverigesstatsfinanser och verkligen jobba sig ur krisen.Det finns en inriktning på investeringar integrera-de i de behov som samhället har, och med en grönarebetoning efter diskussionerna med oss än vad jag ärvan att finna från Socialdemokraternas sida. Det finnsen inriktning mot den ordinarie arbetsmarknaden.Man vill dra ner den artificiella sysselsättningsmark-naden och satsa på den ordinarie arbetsmarknaden,även om det ibland kan betyda flaskhalsar genom erbjuder starthjälp.Jag kan tala om för att det oftahandlar om att komma ut till glesbygden, där mansaknar specialistkompetens. Jag har massor med så-dana exempel. Att det här inte skall vara någon flytt-lasspolitik kan åtminstone vi från varagaranter för. Det har vi också påpekat i vår motion.En viss flyttverksamhet som ett individuellt hjälpme-del, arbetsmarknadspolitiskt, för att få bättre funk-tionssätt och bringa bort flaskhalsar ser jag inget felmed.Det finns en idé och förslag om att satsa på kom-petens. Utbildningen ökas på alla områden: arbets-marknadsutbildning, utbildningsvikariaten, komvux,folkbildningen över hela skalan. Det tycker vi ärmycket bra. Vi lyckades också gå igenom förslaget,som vi drev mycket hårt i diskussionerna med rege-ringen, om att höja utbildningsbidraget, att det inteskall löna sig sämre att gå en utbildning än att sittahemma på soffan och uppbära passivt stöd.När jag tittar specifikt på några särskilda punkterpå investeringssidan kan jag säga att vi ville få bortdirektavskrivningarna från maskininvesteringarna, därdet ändå finns ett väldigt sug och pågår oerhörtmycket investeringsverksameht, och ville låta det fåett större sysselsättningsinnehåll på byggsidan genomatt fokusera ett litet kraftfullare direktavskrivnings-program när det gäller industribyggen. Vi drev ige-nom ett ROT-program på bostadsområdet som i ochför sig tycker illa om. Hon tycker illaom att samhället går in med insatser för att stimulerasysselsättning och få i gång verksamheter, i det härfallet inte minst för att satsa på mycket behövligareparationsarbeten i det stora bostadsbestånd som komtill under miljonprogrammet.Vi har en serie miljöin-vesteringar som jag tycker är mycket bra. Det är enbörjan. Men det är inte precis det vi krävde. Vi krävdeen mycket större volym, precis som hargjort i en motion. Vi fick dock igenom ganska mycketav miljömässiga investeringar. Vi har också sett tillatt insatser som görs på kommunikationssidan - detgäller då vägar och järnvägar - i det här fallet inteinnebär stora nybyggnader o.d. I stället görs satsning-arna på underhållssidan.När det gäller kompetensutvecklingen nämnde jagtidigare en serie uppgraderingar på utbildningssidan:bra många fler utbildningsplatser och bättre möjlighe-ter att studera i och med studiefinansieringen. Dennabetyder oerhört mycket t.ex. för de ungdomar somhalkat ur utbildningssystemet och som står helt utanberedskap att kasta sig in i yrkesutbildning. Inte minstgäller det alla de äldre och medelålders som har arbe-tat inom långvården eller i industrin och somblivit utkastade i arbetslöshet. De har kanske bara sextill skolutbildning bakom sig. De behövermycket bättre utbildning. För dem är det svårt att tastudielån. Det här är en väldigt viktig åtgärd för ar-betsförmedlingen, och den bör komma före mycket avdet som gällt inom arbetslivsutvecklingen.Beträffande den ordinarie arbetsmarknaden kanBörje ha rätt i att det inte är alldeles säkertatt värdera och väga exakt hur många ungdomsintro-duktioner vi får, hur det skall förhålla sig till ungdom-spraktiken osv. Man kan diskutera dessa saker.Vår inriktning har varit, ochför den linjen har jag pläderat här i kammaren: Vänder mot den ordinarie arbetsmarknaden! Se till attanställning är det som ungdomarna har för ögonen!Låt oss inte skapa en massupplaga av åtgärder somungdomspraktik och ALU, där anställning inte före-ligger, där man står helt utanför alla avtal och därrisken är stor att man utnyttjas som arbetskraft fastänman faktiskt inte skall vara det. Vi tycker alltså attnämnda inriktning är bra.Däremot är det vår åsikt att det var för tidigt attdra ned akademikerpraktiken. Jag är därför mycketnöjd med det enhälliga beslutet i utskottet.Börje talade väldigt väl om ALU. Dethar gjorts många utvärderingar. Den sista jag läste varfrån . På slutbladet finns det en tabell och ensammanfattning: Ökad chans att få arbete på kort sikt- mycket små effekter. Ökad chans att få arbete pålängre sikt - ? Utveckling av yrkeskompetens - tvek-samt. Undanträngning av ordinarie arbeten - relativtstor. Effekter på arbetssökande - negativa.Jag skulle kunna lägga till många andra negativating.Självklart är det psykosocialt bra, och bra överhuvud taget, att man inte faller ur och hamnar i pas-sivitet. Det är bra att man har en anknytning till ar-betsmarknaden. Därför var jag och även Socialdemo-kraterna för ett införande av ALU när detta skedde,men som en sistahandsåtgärd. Men om detta till en förstahandsåtgärd - den mestartificiella och den minst ansvarsfulla åtgärden, enåtgärd som inte ens hämtade sin finansiering i budge-ten utan direkt ur det svarta hål där Riksgälden lånarupp, dvs. Arbetsmarknadsfonden.Sammanfattningsvis innebär den här arbetsmark-nadspolitiska inriktningen väsentliga påslag på budge-ten både på det arbetsmarknadspolitiska området medöver 3 miljarder och på andra områden - t.ex. påkommunikationssidan - med över 2 miljarder.Även om det i den här propositionen är rätt in-riktning på arbetsmarknadspolitiken i förhållande tilltidigare och även om det finns en del positiva signa-ler, som flera här har åberopat, tycker jag att vi måstekomma ihåg att vi har massarbetslöshet. Omfattar den550 000 eller 660 000 personer? Det finns olika siff-ror. Alla vet att statistik kan användas på olika sätt. Vihar i alla fall massarbetslöshet.Dessutom har vi en arbetsmarknad där merän av de jobb som tillsätts är tillfälliga jobb. Vihar en omfattande in- och uthyrningsverksamhet. Vihar en oerhörd utslagning - människor går till förtids-pensionering. Det kommer att kosta för samhällseko-nomin, och det innebär stora påfrestningar för denenskilde.Samtidigt som vi har en oerhörd vinstutveckling iexportindustrin och rekordhöga övertidsuttag har vi enrekordhög arbetslöshet. Vi måste bort från detta. Jagvill ta upp några saker som jag menar måste prägladet vidare arbetet.Övertidsuttaget måste dras ned radikalt. Jag ärglad över att utskottet tidigare i höstsade att detta är viktigt och att vi måste utreda det här.Men vi måste göra mer än bara lägga det i en arbets-tidsutredning. Vi måste, som sagt, bringa ned överti-den. Det är djupt osolidariskt att många jobbarmycket, när långt fler inte jobbar alls.Arbetstidsförkortning har vi krävt gång på gång.Jag är således mycket glad över att det kommer enutredning som på allvar skall ta upp frågan om enarbetstidsförkortning, bl.a. av sysselsättningsskäl.Men också många andra aspekter skall vägas in. Jagmenar att försöksverksamhet måste sättas i gång litetgrand utanför omsorgs- och vårdverksamheten. Vimåste se hur det slår i fler branscher både sysselsätt-ningsmässigt och ekonomiskt.Jag är glad över att en skatteväxlingsutredning nudras i gång. Vi kommer med kraft att driva frågornaom minskad beskattning på arbete och ökad beskatt-ning på miljöbelastande åtgärder.Vi behöver mycket kraftfullare investeringsprog-ram när det gäller energiomställning och miljöpro-gram.Kommunerna måste få ökade resurser för att kun-na ta till vara personalens kompetens, vilken så välbehövs för att vi skall kunna hävda välfärden när detgäller vård och omsorg. Där är jag djupt oroad överden nuvarande regeringens uttalanden. Vi har krävt -detta finns med i våra förslag, och det kommer attfinnas ytterligare sådana förslag i våra budgetpropåer- att man skall tilldela kommunerna särskilda medel.När det gäller kompetensutveckling hände mycketlitet under den förra regeringens tid. Det måste kom-ma ett kraftfullt program.Och vad hände med ungdomsgarantin? Efter nyårmåste ungdomsgarantin komma, så att ungdomarnakan känna trygghet.Sedan till frågan om invandrarna och den oerhörtstora segration vi har. Det är kanske arbets-löshet bland flera utomnordiska invandrargrupper. Detär orimligt, och det skapar segregation, marginalise-ring och svåra problem.Deltidsarbetslösheten ökar kraftigt, och det ärkvinnor som drabbas.Sist men inte minst måste arbetsförmedlingenkunna ha resurser för förmedlingsverksamheten, förkontakterna med de arbetslösa. Flera av oss har fåttmånga propåer i nya utredningar som säger att detaktiva sökandet alls inte är så stort som det bordevara. Det enda riktigt goda instrumentet för att få jobbär att söka jobb och att ha kontakt med den ordinariearbetsmarknaden.Herr talman! Det finns ett stycke i propositionen -vi har i det sammanhanget lagt in en synpunkt i vårmotion - där det varnas för den nya idén om arbetsfö-retag. Vi tror att det finns faror i detta när det gällerarbetsmarknadspolitiken. Det finns faror när det gällerden arbetsrättsliga situationen. Det är nästan fråga omett sätt att kringgå en rimlig och sund arbetsrättsligsituation. Jag har inte sett några detaljerade förslagännu. Men det är enligt min uppfattning mycket tro-ligt att arbetsföretagen är ett blindskär, en återvänds-gränd.Det vi nu har att se fram emot är, hoppas jag,kraftfulla arbetsmarknadspaket som både garanterarjobb i näringslivet och som ser till att vi inte tapparytterligare jobb i kommunerna. I den här propositio-nen finns inte mycket av detta, men jag förväntar migatt det återfinns i budgetpropositionen.För att spara tid åt kammaren skall jag, liksommånga andra, vara snål när det gäller mina yrkanden.Jag yrkar således bifall endast till Vänsterpartietsreservation nr 7 om den arbetsmarknadspolitiskainriktningen.Anf. 92 () replik:Herr talman! Jag talade med in-nan jag gick upp i talarstolen. Vi hade ett samtal omden balansakt som vi just nu har med ekonomin ochjobben. Jag pratade alltså inte om detta i talarstolen.Hans Andersson tog upp arbetsmarknadslagarnaoch den småföretagsanpassning som gjorts. Låt migbara konstatera att 600 000 jobb försvann under åren1989-1993 med den tidigare lagstiftningen. Under1994 tillkom per arbetsdag i runda tal 1 000 nya jobb.Detta beror naturligtvis inte på lagstiftningen, utan detberor på helt andra saker. och jagbrukar vara eniga om att den allra väsentligaste orsa-ken är sviterna från 80-talet.Så till frågan om aktiva åtgärder. Ja, vi får väl seom med de förändringar somär gjorda når målet: av arbetskraften i olikaåtgärder. Jag håller med om att ut-bildning är viktigt. Dettredje gymnasieåret infördes. Komvux och folkhög-skolor fick gå på högvarv. Att däremot ha specialin-riktade utredningar som inte leder till jobb är väldigtdyrt. Dessutom glömmer man att det inte är effektivt.Effektivitet i en svår situation är att ha grundläggandeutbildning.Hans Andersson har helt fel på en annan punkt.Han har nämligen inte varit med om att träffa en upp-görelse om flyttbidragen för glesbygd. Det finns be-stämmelser för dem som flyttar tillbaka till gles-bygdsområden. Vad deltagit i är justarbetet med att försöka plocka specialarbetskraftenfrån våra svagaste områden och överföra den till kon-centrationsområden. Detta kommer att klart framståefter ett tag.Anf. 93 HANS () replik:Herr talman! För att ta det sista först vill jag sägaatt starthjälpen inte har varit en kontroversiell frågaför oss. Det har inte förekommit någon uppgörelsemed regeringen, utan vi, precis som alla andra, ficksyn på detta när det kom. Vi har funderat på det när viskrev vår motion. Vi säger att starthjälpen inte fårvara första steget i en flyttlasspolitik. Men så uppfat-tar vi det heller inte. AMS har ju mycket kraftfullaretalat om individuella flyttstöd just för att få ett bättrefunktionssätt på arbetsmarknaden.Det har faktiskt , , i denuppåtgående konjunkturen uppstått en hel serie flask-halsar. De uppstår på många håll, inte främst i stor-städerna, utan litet överallt i , beroende påvilka industrier och vad som är uppåtgående och vilkajobb som efterfrågas.Börje nämnde att AMS hantering var7 % av arbetskraften. Jag tror inte att det är möjligt attha så stor andel av arbetskraften i åtgärder. Ett avproblemen är att arbetsmarknadspolitiken har fått taöver alldeles för stor volym. Det var revi-sorer också helt överens om i sin utredning om ar-betsmarknadspolitiken.Den borgerliga regeringen lät alldeles för stor bör-da falla på arbetsmarknadspolitiken. Man kan intemed rimlig effektivitet och kvalitet klara . Jagtror att det var ett av skälen till att lätarbetsmarknadspolitiken förfalla i passiva, ganskaartificiella åtgärder.Skuldfrågan har vi diskuterat mycket. Vi är över-ens om att 80-talsscenariot var förskräckligt. Det var imycket hög grad den neoliberala marknadskapitalis-men som fick härja fritt. Det var spekulationsekono-min som fick härja fritt. Men sedan åtföljdes den aven vansinnig skatteuppgörelse. Den åtföljdes av av-regleringar på kreditområdet, av en ecuanknytning avvalutan som var något av det sämsta man kunde göra,så det blev en osund åtstramningspolitik mitt i allti-hop.Sedan kom den borgerliga regeringens totala pas-sivitet när det gällde bl.a. investeringspolitik, miljö-politik och näringspolitik och bristen på förmåga att,säkert av ideologiska skäl, kunna försvara den kom-munala sektorn. Men låt oss inte för 25:e gången iordningen ta upp den historiska diskussionen.Låt mig bara säga att den huvudinriktning somkommer i den här propositionen är riktig, den har vårtstöd. Det är en del av en vänsterpolitik på arbetarrö-relsegrund. Där har jag ingenting kritiskt att säga.Däremot kan jag ha något kritiskt att säga om att maninte går tillräckligt långt och om åtgärdernas konkretautformning i olika avseenden.Anf. 94 ():Herr talman! jag vill ta upp en del saker som berörjust arbetsmarknadspolitiken. I den här diskuteradepropositionen finns ett förslag om direktavdrag förbyggnadsinvesteringar. I förslaget nämns somavdrag för investeringar i fastigheter och markan-läggningar. Undantaget är fastigheter för bostadsän-damål.Ett sådant här avdrag kommer naturligtvis attkosta en hel del för statskassan. Detta kommer attgynna vissa företag, medan andra företag och övrigaskattebetalare bekostar det hela. Syftet måste natur-ligtvis vara att stimulera byggsektorn, där arbetslöshe-ten är osedvanligt stor. Men att då använda så mycketpengar till ett begränsat antal företag verkar vara litetförhastat.Herr talman! vill satsa inför framtidenoch tycker då att en sådan här investering skall kunnabetyda mer än viktiga arbetstillfällen. Den måsteockså innebära att man satsar i miljön och ett framtidahållbart samhälle. Därför vill vi att direktavdrag istället skall kunna göras för miljöinvesteringar, somresulterar i nybyggnation eller i till- eller ombygg-nadsarbeten. Dessa medför minskade utsläpp av mil-jö- eller hälsofarliga ämnen, minskad energianvänd-ning, minskad förbrukning av naturresurser och ökadproduktion av produkter, vilka medför väsentligaförbättringar i senare led. Avdraget skall få göras med50 % av de utgifter som november1994 till läggs ner på detta sätt.För att öka arbetstillfällena inom byggnadsindust-rin vill satsa på allergisanering av dag-hem och skolor. Man vet att var tredje människa ärallergisk och att vartannat barnsom börjar skolan är allergiskt. Kan man då byta uthälsofarliga byggnadsmaterial, som bl.a. ger ifrån sigskadliga ämnen i inomhusluften, så har man lyckatseliminera en hälsofarlig miljö och kan göraavdrag för en miljöinvestering.Miljöpartiet anser att avdrag för miljöinvesteringarär det mest gynnsamma för framtiden och att detgynnar fler människor och samhället i stort. Av totalt3,7 miljarder i regeringens förslag beräknar vi att 1,7miljarder går till direktavdrag för miljöinvesteringar ivårt förslag.Om man endast låter några få företag få del avdessa avdrag förutsätter detta att konsumenterna harråd att konsumera från dessa företag, vilket ju inte ärfallet just . Man omfördelar skattepengar för attgynna vissa företag. Detta är kostsamt, och vad gerdet för framtiden?Exportindustrin går ju för fullt och gör höga vins-ter, är egenfinansierade med egna ökande investering-ar, men skapar endast marginellt fler jobb. På grundav tidigare rationaliseringar, införandet av industriro-botar, datorisering, effektivisering har utrymmet förökat antal arbetstillfällen drastiskt minskat. Att ex-portindustrin får ökad orderingång innebär alltså inteautomatiskt att arbetstillfällena blir fler och att arbets-lösheten minskar.Herr talman! vill se en annan lösningpå arbetslöshetsproblemet. Vi vill införa en arbetstids-förkortning, och det , med en sänkningav arbetstiden från och medden . vill vi se en sänkning till35 timmars arbetsvecka.