prot · GH09102 · 1994-05-04 00:00:00 — Eftersomneddragningarna drabbar bara en del avbostadsbeståndet, nämligen den där man redan bordyrast, kan man ju förstå att många har det svårt.Hyrorna har ökatpå ett sätt som saknar motstycke, och denekonomiska situationen för många barnfamiljer ärmycket svår. Över 600 000 personer är i dagarbetslösa. Den förda bostadspolitiken, som harinneburit nästan ett totalstopp inom byggsektorn,har medverkat till att många fler tvingats ut iarbetslöshet, något som skulle ha undvikits om manfört en annan politik.Men står vi där vi står och kan konstatera attbostadsbidragen ökar i en takt som aldrig . Fleroch fler blir beroende av att få stöd för att klara sinaboendekostnader.År 1991 var det 327 000 hushåll och var det367 000 hushåll som fick stöd. hade antaletsådana hushåll stigit med till441 000. Det här är inte någon bra utveckling. Viskall komma ihåg att det bara är hushåll med lågainkomster som kan få bostadsbidrag.I betänkandet föreslås ta ställning tillförslag om en höjning av hyreskostnadsgränsernaoch även av inkomstgränsen. Detta är en alldelesnödvändig åtgärd. Därför ställer vi oss bakom dehöjningar som har föreslagit.Jag vill dock poängtera att det är viktigt att nogafölja utvecklingen på det här området, så attbarnfamiljerna inte ytterligare kommer i kläm.Även om vi nu fattar beslut om höjda barnbidrag,kompenserar detta inte de hyreshöjningar som harskett.På ett par punkter har vi socialdemokraterreserverat oss. Den första reservationen gällerkretsen av bidragsberättigade. Våren 1993beställde genom ett tillkännagivande attregeringen skulle komma tillbaka med ett förslagom utvidgning av bidragskretsen till att gälla ocksåpersoner av samma kön.I dagens lagstiftning finns en orättvisa som innebäratt två personer av samma kön inte kan fåbostadsbidrag. beslut fattades i enighetförra våren, och jag tycker att det äruppseendeväckande nonchalant mot attregeringen inte har återkommit i denna fråga. Jagtycker dessutom att majoriteten i det här fallet ärundfallande mot regeringen, när man inte står påsig.Om har gett regeringen ett uppdrag skalldet också verkställas. Därför vill jag förnyatillkännagivandet. Jag yrkar bifall till reservation nr2.Vi har också en reservation i betänkandet somhandlar om regeln att bidragsbelopp under 100 krinte skall betalas ut. Det innebär att enbidragssökande som är berättigad till bostadsbidraginte får bidraget utbetalat om det är mindre än 100kr. På det här sättet kan de alltså gå miste om över1 . I den trängda ekonomi som mångahushåll befinner sig i kan detta vara droppensom får ekonomin att rasa.Regeln infördes därför att det var administrativtkrångligt och kostsamt att betala ut så låga bidrag.Men med den nya teknik som vi har borde detinte vara några problem att klara av detta.Problemet går att lösa på flera sätt, antingen kanman sänka gränsen -- KBT har t.ex. en 25-kronorsgräns -- eller också kan man sammanföramindre bidragsbelopp till utbetalning någon ellernågra gånger . Jag vill att regeringen skall seöver detta och återkomma.För att spara kammarens tid kommer jag inte attyrka bifall till denna reservation. Men självfalletstår vi socialdemokrater bakom även den.Herr talman! I övrigt yrkar jag bifall till hemställani betänkandet.Anf. 180 BO G JENEVALL (nyd):Herr talman! Statsrådsbänkarna lyser lika tommasom de alltid har gjort vid bostadsutskottetsdebatter. Trots att det är sju stycken i utskottet sombär ansvar är inte ens någon här.Jag vill inledningsvis påminna om detstatsfinansiella läget, vilket som regel bara kommerfram i ekonomi- och finansdebatterna. Det är någotsom vi måste tänka på varje gång, i varje ärende,och även i detta fall. Jag vill åter upprepa att Nydemokrati under hela mandatperioden har anvisatstörre besparingar än något annat parti. Vi har i ordoch handling försökt att göra besparingar i mångabudgetposter utan att i de flesta fall få något stödfrån vare sig regering eller opposition. Situationenär liknande i det ärende som vi nu debatterar. Justmed tanke på statsfinanserna och att vi inte kanfortsätta med ett budgetunderskott på 200miljarder och en statsskuld på över 1 200 miljardermåste vi verkligen genom handling i de olikaärendena, även i de enskilda budgetposterna, tahänsyn till situationen. Vi lever över våratillgångar. Vi klarar inte av det här.Det är därför som vi har väckt vår motion, vilkenbl.a. behandlas i detta betänkande. I motionenföreslår vi att man skall utgå från ursprungstankennär det gäller bostadsbidragen, nämligen att stödjabarnfamiljerna för att barnen skall få en så brabostad som möjligt . Detta ärnågot som vi tycker är riktigt och som vi stöder.Bidragsfloran har en tendens att växa, vilket denäven har gjort i det här fallet. går en betydandeandel av bidragen även till familjer ellerensamstående utan barn. Det finns säkert mångavällovliga syfte med detta, men någonstans måste vidra gränsen. Vi tycker att ursprungstanken är bra.Låt oss hålla oss till den! Därför föreslår vi attbostadstillägg inte skall utgå till gruppen utan barn.Förslaget skulle innebära en besparing på 510miljoner, alltså styvt en halv miljard.Jag och mina kolleger kommer förhoppningsvis attåterupprepa detta. Vi kommer att ta upp det idebatt efter debatt, och vi kommer att fortsätta attskrapa där vi tror att det är möjligt att skrapa. Görvi inte det, kommer alternativen att bli mycketvärre. Vi måste göra satsningar där det kan geinkomster till staten, eftersom det är inkomsternasom fattas. Utgifterna har man trots allt kunnathålla någorlunda under kontroll och t.o.m. lyckatspressa ner.Vi har en löpande motionstid efterkompletteringspropositionens presentation. Jaghar läst den -- naturligtvis inte varje ord ochbokstav. Men jag har gått igenom den, först i detförhandsexemplar som vi fick föreremissdebatten. Jag har under den senaste helgengått igenom den ytterligare en gång, sida för sida.Jag uppfattar den fortfarande som lika innehållslössom första gången jag läste den. Man föreslår att deföreslagna besparingarna skall få verkan först efterytterligare två mandatperioder. Vi tycker inte attdetta är särskilt kraftfull politik.Vi hoppas att vi med vår motion skall komma medlitet bättre tag. Jag nämner detta, för man kan inteta itu med de stora sakerna på annat sätt än genomatt gneta på varje post och i det lilla.Herr talman! ordförande brukarofta vara närvarande i kammaren. måste hanha något väldigt viktigt för sig eftersom han inte ärhär. Därför tycker jag att han kan vara ursäktad.Herr talman! Med detta vill jag nöja mig med attyrka bifall enbart till reservation 1, mom. 4.Anf. 181 () replik:Herr talman! Det är lovvärt att Bo G Jenevall villgöra besparingar i statens finanser. Men i det härfallet kommer besparingarna att gå ut över demsom har de lägsta inkomsterna, dvs. förensamstående och ungdomar, med 40 000 per åroch för par med 57 000 per år.Jag är också angelägen om att spara i statensfinanser och att se till att vi får enbudget i balans. Det kommer inte att bli lätt efterdessa regeringsår. Men jag är väldigt angelägen omatt vi skall spara. Men jag vill inte att det skall skepå bekostnad av de hushåll som tjänar allra minst,vilka har allra svårast att klara sitt boende.Anf. 182 BO G JENEVALL (nyd) replik:Herr talman! Jag håller naturligtvis med BrittaSundin om att det finns många människor som harstort behov av bostadstillägg. Jag känner också fördem. Men vi måste göra någonting för att fåordning på ekonomin och inte i slutändan i ställetfå ännu större skaror av människor som hamnar isamma situation. Alla talar om att vi inte kan röraden eller den gruppen, den eller den delen kan viinte röra, där måste vi spä på litet grand osv. Menväldigt få talar om var besparingarna skall göras.Alla talar om det i stora ord, i mångmiljardfrågor,men inte i varje budgetpost för sig. Vi måstefaktiskt väga varje utgift på guldvåg.Jag håller med när hon talar om dehemska hyreshöjningarna under de senaste åren.Men vill jag påminna om att avhyresökningarna faktiskt beror på denskatteöverenskommelse som Socialdemokraternaträffade tillsammans med . Som enkonsekvens av denna ökade hyrorna med 50 %.Det var den största ökningen. Den har skapatmånga problem.Anf. 183 () replik:Herr talman! Man måste göra någonting, sade BoJenevall. Det säger också vi socialdemokrater. Vihar lagt fram konkreta förslag om vad vi vill göraför att få hjulen att snurra och arbetslösheten attminska. Därigenom kan vi också spara i statensfinanser.Vad vi inte vill göra är att låta dem som har detsvårast med sin ekonomi få ytterligareförsämringar. Vår målsättning medbostadspolitiken är att alla skall ha rätt att bo bra.I den målsättningen ligger också att vi skall stödjadem som inte har råd att själva klara av sinbostadskostnad.Anf. 184 BO G JENEVALL (nyd) replik:Herr talman! Ja, , jag håller med omdet också. Men har faktiskt den störstabostadsytan per person i världen, så vi har det inteså illa ställt på den punkten.Jag upprepar med en dåres envishet att vi måstespara och att vi måste spara överallt. Jag håller medom att det finns många orättvisor i sparandet. Vikommer att lägga fram en del synpunker på detta isamband med kompletteringspropositionen.Vi har liksom Socialdemokraterna i olika fallbetonat nödvändigheten av att stimulera denprivata konsumtionen. Vi kan inte spara oss tilldöds. Det går inte. Vi måste få i gång efterfrågan.Det finns en efterfrågan som skulle kunna tas frammed lämpliga medel. Sedan kan vi ha litet olikaåsikter om de bästa vägarna att göra det. Vi villgärna gå skattevägen, medan andra partier kanskehar andra synpunkter. Men jag upprepar: Vi måstespara.Anf. 185 ():Herr talman! har vid upprepadetillfällen understrukit bostadsbidragens betydelsesåsom en del av det bostadspolitiska stödsystemet.Bostadsbidragen kompletterar de generellabostadssubventionerna genom att de riktas mothushåll med behov av stöd. Ur fördelningspolitisksynvinkel är inkomstprövade bostadsbidrag detklart bästa sättet att göra det möjligt attåstadkomma en god boendestandard även förbarnfamiljer.Skatteomläggningen och de minskaderäntesubventionerna har otvivelaktigt medfört enhöjning av boendekostnaderna som för vissagrupper kan vara oacceptabel. Det är viktigt attdetta kan kompenseras genom bostadsbidragen.I betänkandet BoU16 behandlas framlagda förslagi proposition 1993/94:144 med berörda motioner.Dessutom behandlas anslagsförslag i åretsbudgetproposition om bostadsanpassningsbidrag.När det gäller dessa bidrag är utskottet helt enigtom att tillstyrka regeringens förslag om ett anslagpå för /95.Trots den breda enigheten i de stora frågorna närdet gäller bostadsbidragen har till betänkandetfogats sex reservationer från Socialdemokraternaoch Ny demokrati samt en meningsyttring frånVänsterpartiet. Vi har även hört en del anförandeni dessa frågor.Med anledning av en centermotion föreslårutskottet att skall göra etttillkännagivande om möjligheten att beviljabostadsbidrag i vissa fall, nämligen då makar leveråtskilda och den ena maken uppbär kommunaltbostadstillägg. Om den ena maken varaktigt bor påservicehus och där uppbär KBT, kan den andremaken inte uppbära bostadsbidrag för sittboende, trots att inkomstförhållanden ochbostadskostnader är sådana att bidrag hade utgåttom denne hade betraktats såsom ensamstående.Utskottet delar motionärernas uppfattning att detinte kan vara rimligt att makar som på grund avålders- och sjukdomsskäl varaktigt bor i skildabostäder skall behöva ansöka omäktenskapsskillnad för att bostadsbidrag skall utgå.Detta måste naturligtvis rättas till.De mål som beslöt om 1987 ligger fastsåsom utgångspunkt för bostadsbidragen. Detinnebär att bostadsbidragen skall skapa möjligheterför familjer att hålla sig med moderna bostäder medett eget rum för varje barn. För att möjliggöra dettaäven för dem som bor i nyare bostäder är detnödvändigt att gränsen för den högstabidragsgrundande bostadskostnaden höjs. Dessaförstärkningar möjliggörs i sin tur genom attgränsen för lägsta bidragsgrundandebostadskostnad höjs något. Även inkomstgränsenför oreducerat bostadsbidrag höjs något i framlagtförslag. De föreslagna förändringarna av reglernaför bostadsbidrag till barnfamiljer innebär såledesatt bidragen till hushåll med de högstabostadskostnaderna ökar.Boverket har --1993 följt upp ochutvärderat bostadsbidragens effekter.Utvärderingen visar att bostadsbidragen tillbarnfamiljer har stor fördelningspolitisk precisionsamt att effekterna av denna stödformöverensstämmer med det uttalade syftet medstödet. fick de av hushållen somhade de lägsta inkomsterna av de totalabidragen. Hälften av bidragen gick till de ca 35 %av hushållen som hade de lägsta inkomsterna.Herr talman! Jag kunde inte undvika att underförstamajhelgen reagera på den talkörsverksamhetsom ägnade sigåt. Hon påstod att ''hyrorna hade gått upp ochbostadsbidragen ner''. Tyvärr finns ingen ledamotfrån här. Antingen är hennespåståenden ett led i falsk marknadsföring ellerockså ren okunnighet. Även nämndeatt hyrorna hade ökat utan motstycke under dennamandatperiod. Då kan det vara lämpligt att BrittaSundin lyssnar. Så här var det.Redan 1990 ökade hyrorna . 1991ökade de , 1992 , 1993 med8,och 1994 . , 1994, har vi denlägsta hyreshöjningen sedan 1970.Om vi gör en liten jämförelse med kostnaderna förbostadsbidragen, finner vi att ökningen /92 var -- detta såsom enkompensation för de ökade boendekostnader somföljde av skatteomläggningen. Men även därefterhar bostadsbidragen ökat budgetåret1992/93 och /94.Samtidigt som besparingar av de generellaräntebidragen har genomförts med 3,4miljarder kronor har kostnaderna förbostadsbidragen ökat med ochför de kommunala bostadstilläggen KBT med ca 2miljarder kronor. Detta innebär att de sämst ställdahushållen har kompenserats för ökadeboendekostnader.Vänsterpartiet anför i sin meningsyttring något omatt reglerna för bostadsbidrag för barnfamiljer börkompletteras så att förändringen av barnbidragen --alltså det sänkta flerbarnstillägget -- i ställetkompenseras genom en höjning av bostadsbidragetför dessa grupper. Detta är naturligtvis en godtanke. Såsom kristdemokrat ser jag naturligtvis enkompensation i förslaget till vårdnadsbidrag, ävenom det inte råkar framgå av betänkandet.Vänsterpartiet föreslår i sin meningsyttring även enöversyn av reglerna för bostadsbidrag vidskilsmässa. Utskottet finner inte skäl för atttillstyrka detta förslag, eftersom 15 § lagen ombostadsbidrag redan nu garanterar bådaföräldrarna, om de inte lever tillsammans, denbostadsanknutna delen av bidraget. Den ejbostadsanknutna delen av bidraget tillfaller dockendast den förälder hos vilken barnet ärmantalsskrivet.Socialdemokraterna efterlyser i en reservationresultatet av de överväganden som utskottet ochriksdagen tidigare i ett tillkännagivande förelagtregeringen om en vidgning av bidragskretsen --något som redan har nämnts här. Vi vet att sådanaöverväganden pågår inom . Dethandlar ju även om ekonomi och pengar, vilketfinns med i övervägandena. Vi förutsätter attregeringen i lämpligt sammanhang redovisar sittställningstagande i frågan och då också framläggerförslag om erforderliga åtgärder.När det gäller gränsen för utbetalning av bidragvore det intressant för mig, som inte var med 1988då reservanternas egen regering genomförde dettaförslag, att få veta motiven bakom förslaget.Handlade det bara om byråkrati? Det ärnaturligtvis av värde om man kan fatta väl avvägdaoch någorlunda långsiktiga beslut.Till sist vill jag säga några ord om Ny demokratisreservation. Det är naturligtvis viktigt, när vi görganska dramatiska neddragningar av de generellabidragen i rådande situation på arbetsmarknaden,att vi är uppmärksamma på effekterna och medhjälp av riktade bidrag såsom bostadsbidragetgaranterar stöd till de mest utsatta grupperna. Detgäller naturligtvis även de ensamstående ochlågavlönade. Även dessa människor bör garanterasen bostad till rimlig kostnad.Herr talman! Med detta yrkar jag bifall tillutskottets hemställan och avslag på samtligareservationer.Anf. 186 ():Herr talman! Jag börjar kommentera UlfBjörklunds inlägg från slutet. Det sista han sade varatt han skulle ville veta hur vi resonerat ombostadsbidragen och om detta med att beloppunder inte betalas ut.De ekonomiska förutsättningarna för väldigtmånga familjer har ju förändrats jämfört medsituationen 1988 och fram till . Det gör att viockså kan ompröva ett beslut som fattades 1988.Dessutom vet vi att tekniken har utvecklats. I dagskall man inte behöva anföra tekniska skäl när detgäller att inte betala ut mindre belopp. 1988 sademan att det av administrativa skäl blir för kostsamtatt hantera små belopp. Vi fattade då beslut omdetta på grund av de problem som väldigt mångafamiljer har. Framför allt råkar ungdomar, t.ex.studerande, ut för det här. En tusenlapp är mycketpengar för dem som lever på marginalen.När det gäller bostadsbidrag till hushåll beståendeav personer av samma kön har regeringen faktiskthaft på sig. Vi gjorde en beställning tillregeringen . sedan förravåren har vi behandlat bostadsbidragen. Inte vidnågot av de tillfällena har regeringen tagit upp denhär frågan och klarat ut hur man vill ha det.Det här är faktiskt en orättvisa inte bara gentemothomosexuella som lever tillsammans utan ocksågentemot exempelvis mor och dotter som levertillsammans. Dessa kan inte få bidrag. Däremotkan mor och son i samma hushåll få bidrag. Tvåsystrar kan heller inte få bidrag. Men en syster ochen bror kan få bidrag. Det finns alltså orättvisor ilagen i det här sammanhanget. Vi måste se till att virättar till detta. Det är dåligt av regeringen att manhittills inte har kommit med ett förslag.Slutligen gäller det skattereformen. harnu gjort en ordentlig analys av vad som hände medhyrorna när det gällde skatteomläggningen. Det ärsant att hyrorna blev högre. Men man har ocksåkunnat visa att det för hushållens del inte blevnågon försämring. Man fick i stället tillbaka i formav sänkt skatt. De som inte fick sänkt skatt fick istället högre bostadsbidrag. Netto fick man alltsåinte ut mindre efter skattereformen än mandessförinnan fick ut.Anf. 187 ():Herr talman! Det är möjligt att byråkratin när detgäller utbetalning av smärre belopp kanundanröjas en aning till följd av tekniska framsteg.Före 1988 handlade det om en gräns vid . 1988gjorde man en justering uppåt till . Meddagens penningvärde är den här hundralappenändå inte så mycket. Vi ligger säkert någonstansmittemellan de 50 respektive 100 kronorna.Bostadsbidragen har ökat för de grupper som bästbehöver bidragen. Man har ändå fåttkompensation. Det här kan därför inte handla omsärskilt mycket pengar eller ha så stor betydelse.Det är ändå av värde att ett beslut har någorlundagod bärighet, att det hela är väl genomtänkt och inte ändrar och kastar om hur som helst.När det gäller frågan om en vidgning av kretsenmänniskor som får bostadsbidrag är det trots allt såatt här ligger ett övervägande av ekonomisk art. situation präglad av en ekonomisk kris är detmycket som talar för att man ser över det härordentligt och att man undersöker vad detta kaninnebära också för ekonomin. Av det skälet tyckerjag att vi kan förlåta att man på regeringskanslietfortfarande räknar på detta. Självklart är det ocksåmin förhoppning att man snart kommer medbesked i den här frågan.Anf. 188 ():Herr talman! Jag vill påminna om attett enigt utskott begärde att regeringenskulle återkomma i frågan. Jag kan inte tänka migatt någon av oss trodde att regeringen inte på etthelt år skulle klara av att se över problemet ochrätta till en felaktighet i lagstiftningen som gör attmänniskor behandlas olika.Boverket är ju den myndighet som ser överbostadssituationen för många människor. Man harnyligen avlämnat en rapport som visar att 380 000hushåll i har fått bytaner sig till en lägre standard, till en mindre bostad.Denna utveckling tycker jag är väldigt oroande.Jag skulle vilja höra vad , som härföreträder regeringspartierna, anser om enutveckling som innebär att vi i , om vi inteser upp i den här frågan, kan komma tillbaka till ensituation av trångboddhet.Vilka åtgärder ämnar regeringspartierna vidta närdet gäller dem som blir tvungna att byta ner sig?Anf. 189 ():Herr talman! Först vill jag säga till attutskottet är enigt när det gäller attundersöka möjligheterna att vidga bidragskretsen.Det är ingen skillnad jämfört med föregående år.Alla förväntar vi oss, och så alltså även jag, attnågonting presenteras här. Enighet rådersåledes fortfarande i utskottet.När det gäller de hushåll som har fått byta ner sig ifråga om boendestandarden kan jag säga att enmycket viktig orsak nog är vad jag anförde omhyreshöjningarna . Med ökadehyran till följd av skatteomläggningen. Man kannaturligtvis fundera över om våra riktade bidragfullt ut utgör kompensation för den stora höjningsom skatteomläggningen har orsakat. Ändå visarsatsningen på bostadsbidragssidan att vi trots alltvill rikta de här pengarna till de grupper som harstörsta behovet av dem. Det är den ambition somvi i rådande situation kan ha.Anf. 190 ():Herr talman! Helt kort vill jag bara säga till UlfBjörklund att faktiskt har utvärderatskattereformen och kommit fram till att inte någonhar fått sämre förhållanden på grund av justskattereformen.Anf. 191 ():Herr talman! Ett positivt tecken ser vi trots allt närvi tittar på boendekostnadsutvecklingen efter 1991.1994 har vi den minsta boendekostnadsökningensedan 1970. Det är ju också sådant som kommerväldigt många människor till del. Det i sin tur haratt göra med att regeringen har vidtagit åtgärder föratt få ner framför allt räntorna. Vi får alltså se enutveckling som innebär att vi har fått nerhyreskostnadsökningen under de senaste åren.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )17 § betänkande1993/94:BoU17 Elöverkänslighet.Anf. 192 ():Herr talman! betänkande omelöverkänslighet är enhälligt. Det kanske kan synassom en utmaning att fresta kammarens tålamodmed att dra i gång en debatt och göra inlägg i denhär frågan. Men jag tycker att den är så pass viktigatt vi bör uppmärksamma den genom att byta någraord om problemen.Elöverkänslighet är en relativt ny företeelse i vårtsamhälle. Inte desto mindre är det angeläget att viuppmärksammar den. Problemet kan man väl sägaär en följd av det s.k. moderna samhället med denstora användningen av el och apparater som harelektricitet som drivkälla.Det råder också samstämmighet bland många omatt en del personer mår ganska dåligt när de utsättsför eller kommer i närheten av elektromagnetiskafält. måste man konstatera att det i daginte finns någon allmänt accepterad förklaring tilluppkomsten av elöverkänslighet. Detta gör att detinte heller är möjligt att förorda eller föreslååtgärder för att komma till rätta med de härproblemen.Men det är mycket angeläget att kunskaperna pådet här området ökas. Åtskilliga kunskaper finnsredan. De bör föras ut och ligga till grund föråtgärder i syfte att minska problemen.Undersökningar och kartläggningar har undersenare år genomförts. har tillsatt enarbetsgrupp som skall utvärdera dagens befintligakunskapsläge. De väntas lägga framsitt arbete. Till den här gruppen har knutits enreferensgrupp med företrädare för ,, ,samt kommunerna. Det pågåräven annat arbete på det här problemområdet.Enligt utskottets mening bör en samordning ske avallt pågående arbete. En grundläggande uppgiftbör vara att på ett enhetligt sätt definiera begreppetelöverkänslighet. Likaså bör omfattningen avproblemen så långt som möjligt fastställas.Utskottet anser att det bör ankomma på regeringenatt vidta de åtgärder som erfordras för att de nupågående utrednings- och inventeringsinsatsernasamordnas och därefter förs ut i form avåtgärdsprogram. Med hänsyn till problemensomfattning bör detta arbete genomföras utandröjsmål.De erfarenheter som härvid efter hand uppnås börsnabbt komma till praktisk tillämpning. I lämpligtsammanhang bör regeringen återkomma tillriksdagen med redovisning och med förslag tilåtgärder.Ett antal motioner ligger till grund för dettabetänkande och särskilt tas i en del av dessa uppförslag om bostadsanpassningsbidrag förelsanering.