prot · GH09115 · 1994-06-01 00:00:00 — Antaletentreprenader i verksamhet har ökat.Den friare etableringsrätten för företagare inomskola, barnomsorgen, äldreomsorgen, hälso- ochsjukvård och tandvård har ökat valmöjligheternaför medborgarna. Men utvecklingen har också letttill farhågor för att den offentliga insynen iverksamheten skall minska.Regeringen anser att det är självklart attnämndernas verksamhetsansvar enligtkommunallagen även skall omfatta sådanverksamhet som nämnden lägger ut på entreprenad.Därför vill regeringen ställa direkta krav påkommunerna och landstingen att de skalltillförsäkra sig tillräckliga insyns- ochkontrollmöjligheter när de engagerar entreprenöreri sin verksamhet. Genom detta vill regeringenmarkera att kommunerna och landstingen har detyttersta ansvaret för att den service man ger sinamedlemmar skall hålla god kvalitet.Rättssäkerheten för dem som utnyttjar servicenskall garanteras oavsett om verksamheten bedrivs iegen regi eller genom en entreprenör.Ett sätt att fördjupa den lokala demokratin är att gekommun- och landstingsmedlemmarna rätt attbegära hos fullmäktige att det hålls folkomröstningi en viss fråga. Regeringen ser, till skillnad frånSocialdemokraterna, positivt på en ökadanvändning av folkomröstningar. Det är ett sätt attfå del av medborgarnas synpunkter i frågor somengagerar dem speciellt mycket.Folkomröstningar är ett bra komplement till denrepresentativa demokratins spelregler. Deförfaranderegler som regeringen föreslår kommerockså att underlätta den framtida användningen avkommunala folkomröstningar. Jag är övertygad omatt möjligheten till fler folkomröstningar kommeratt leda till vitalare debatter i frågor sommedborgarna tycker är viktiga att föra upp pådagordningen.Förslaget om självförvaltningsorgan innebär attmedborgarna inte bara garanteras insyn ochöppenhet i den kommunala förvaltningen, utanockså ett verkligt inflytande över driften av denkommunala verksamheten. Fullmäktige får rätt attlåta en nämnd lämna över driften av en kommunalanläggning eller institution till ettsjälvförvaltningsorgan. Ett sådant organ skall ledasav representanter för dem som berörs avverksamheten och de anställda -- med brukarna imajoritet. Det ger reella möjligheter till inflytandeoch påverkan i vardagen på daghem, skolor,och andra anläggningar. Det är någotsom efterfrågas, inte minst av de mångabyutvecklingsgrupper som finns på flera håll ilandet.Regeringens förslag för att införa sekretess förinterna erbjudanden vid kommunalaupphandlingar och begränsningar ipersonalföreträdarnas närvarorätt vid nämndernashandläggning av beställnings- ochupphandlingsärenden är ett led i strävandena att gede kommunala och de externa anbudsgivarnasamma förutsättningar i samband med enupphandling. Jag är medveten om att det finns enkonflikt mellan insynsintresset och intresset attutsätta den kommunala verksamheten förkonkurrens, nämligen i de fall där ettupphandlingsförfarande genom tillämpning avsekretesslagens regler undandras allmänhetens,men inte politikernas, insyn under den korta tid somanbuden prövas.När nu allt fler kommuner och landsting, bl.a. somen följd av , börjar göra sinaupphandlingar i konkurrens, tycker jag att det finnsskäl att följa upp hur insyn och sekretess hanteras ipraktiken. Det är också angeläget att få en belysningav om det finns ett behov av ökad insyn. Viförbereder ett arbete i med deninriktningen.Många kommuner har knutit nyainternationella kontakter genom att etableravänortssamarbete framför allt med de baltiskastaterna och andra stater inom det forna Östeuropa.Inom ramen för det vänortssamarbetet harkommunerna på ett mycket positivt sätt kunnatsprida erfarenheter av vårt svenska system för lokalsjälvstyrelse till andra länder.De regler som regeringen föreslår om rätten förkommuner, landsting och kyrkliga kommuner attlämna internationell katastrofhjälp och annatbistånd innebär att den nuvarande rätten att geutrustning som kan avvaras kompletteras med enrätt för kommunerna och landstingen att även gebistånd i form av t.ex. utrustning, rådgivning,utbildning eller i form av ekonomiskt stöd som harsamband med utbildning och rådgivning. Jag ärglad att i full politisk enighettillstyrkt även den delen av propositionen.Konstitutionsutskottet anser i sitt betänkande överpropositionen om lokal demokrati att regeringenbör göra en samlad översyn över hurförnyelsearbetet påverkat det demokratiskasystemet i olika avseenden. Det är också meningenatt detta skall göras. Arbetet med att utvärdera ochutveckla det demokratiska systemet både nationelltoch lokalt får inte avstanna. Det måste pågåständigt. Det är också därför som vi i propositionenom lokal demokrati aviserar att flera frågor behöverutredas ytterligare. En sådan fråga gäller denrättsliga regleringen av den kommunalasjälvstyrelsen. En annan fråga gäller möjlighetenför kommuner och landsting att använda varandraspersonal för handläggning av myndighetsutövandeärenden inom t.ex. miljö- och hälsoskyddsområdet.Andra utredningsarbeten handlar om möjlighetenatt förrätta nyval vid kommundelningar,förtroendevaldas arbetsförutsättningar, inkluderaträtten till ekonomisk ersättning och partistödetsfunktion, och den kommunala revisionens framtidaroll.Det finns naturligtvis också anledning att noga följakonsekvenserna för kommunerna och landstingenav ett EU-medlemskap. Företrädare förkommunerna och landstingen kommer att fåmöjlighet till information om aktuella frågor inomden europeiska unionen. Därigenom blir det ocksåmöjligt för kommunerna och landstingen attpåverka sådana EU-frågor som är av betydelse förden kommunala självstyrelsen.Avslutningsvis vill jag ge regeringens syn på fråganom offentlighetsprincipen. Frågan har debatteratsunder den senaste tiden.Vissa kritiker har menat att marknadsorienteringeni kommunerna har lett till att allmänhetens insynhar begränsats. Det finns också de som menar attpolitikerna medvetet har begränsat de anställdasfrihet att kritisera förändringar i den kommunalaverksamheten.Regeringen har haft en stark ambition att ökainsynen i den kommunala verksamheten undermandatperioden. föreslog viändringar i kommunallagen som syftar till attväsentligt öka insynen i de kommunala företagen.Riksdagen antog förslaget.I har vi en grundlagsskyddad insyn i denkommunala verksamheten. De offentliganställdahar som alla andra medborgare i vårt land rätt attdelta i samhällsdebatten. Offentlighetsprincipen ochyttrandefriheten är viktiga hörnstenar i vårdemokratiska modell. Varje gång JO har anledningatt rikta kritik mot någon kommun för att man intehar tillämpat offentlighetsprincipen eller principenom yttrandefriheten, kan man naturligtvis tala omett misslyckande för den kommunala demokratin.Eftersom det finns en tendens till att JO i ökadutsträckning riktar kritik mot kommunernas sättatt tillämpa offentlighetsprincipen, finns detanledning att vidta vissa åtgärder. Jag har därförsatt i gång ett arbete med en informationsinsats omoffentlighetsprincipen inom departementet. Detgäller bl.a. att informera de anställda, politikernaoch allmänheten om offentlighetsprincipensinnebörd. Vissa händelser tyder på att det finnspolitiker och tjänstemän som inte är riktigtmedvetna om vad som gäller i fråga omhandlingsoffentlighet, meddelandefrihet ochyttrandefrihet.En viktig del av den offentlighetsdebatt som nupågår är att en del anser att medborgarnas insyn istora upphandlingar är allt för bristfällig. Jag villdärför nämna att vi i skall följaupp hur insynskravet har hanterats i samband medkommunala upphandlingar. Om det visar sig att detfinns ett behov av att öka insynen är jag givetvisberedd att ta ytterligare initiativ.En väl fungerande lokal demokrati måste bygga påsamspel mellan de förtroendevalda ochmedborgarna på det lokala planet. Regeringen ochriksdagen kan bara skapa de yttreförutsättningarna för den demokratiska processen.Inte minst i som mer och mer präglas avinternationaliseringens krav på överstatligtbeslutsfattande är det viktigt att vi i vårt land kanslå vakt om och utveckla medborgarnas möjligheteratt ta samhällsansvar i den lokala miljön. Hur skallden enskilda människan känna sig manad attengagera sig i de övergripande frågorna om hon intekänner att hon får vara med och ta ansvar för deallra mest näraliggande frågorna?Anf. 114 () replik:Herr talman! Civilministern tog upp en del av av deproblem som uppstått beslut.Antalet förtroendevalda i kommunerna harminskat. Antalet fullmäktigemöten, i vilkaallmänheten haft insyn, har på sina hållminskat till tre fyra . Antalet nämnder harkraftigt minskat. Verksamheter har privatiseratsoch bolagiserats, och genom delegering har ettomfattande tjänstemannastyre införts.Vi måste vara realistiska och inse att en delkommunalpolitiker bildar bolag, inte bara för att fåsnabbare beslutsgångar utan också för att slippa endel av insynen i den offentliga debatten. Det är braatt man tar itu med frågan om insynen i just bolagoch hos entreprenörer.De offentliganställda har ju en speciell situation. Dekommunalpolitiskt aktiva kan hamna i situationenatt de tvingas rikta kritik mot den kommunledningsom är deras arbetsgivare.Jag förutsätter att man i det fortsattautredningsarbetet speciellt ser över den härsituationen, så att alla som är anställda i offentligoch verksamhet får fulla möjligheter attvara politiskt aktiva utan att de utsätts förlönesänkning eller bristande karriärmöjligheter etc.Jag hoppas att civilministern kan ge besked om attni skall se över också denna fråga.Anf. 115 Civilminister ():Herr talman! Det utredningsarbete som vi drar igång kommer att bli ganska brett. Det handlar iförsta hand om en informationsinsats.Jag tror att det finns både politiker och tjänstemänsom inte är fullt medvetna om vilka lagar och reglersom gäller, vilket det finns vissa händelser som tyderpå. Därför måste målsättningen vara att ge en så brainformation att ingen skall kunna säga att man intehar vetat vilka regler som gällt. Vi håller nu på attlägga upp arbetet för att det skall komma i gång såsnart som möjligt.Jag tror alltså att det i första hand handlar ominformationsinsatser. Om inte de hjälper och detfortsätter att droppa in fler JO-anmälningar,framför allt när det gäller offentlighetsprincipen ochhandlingsoffentligheten, får man naturligtvisfundera över om ytterligare åtgärder behövervidtas.Jag har hos JO kontrollerat att antalet anmälningarvad gäller meddelar- och yttrandefriheten ligger påungefär samma nivå år . När det däremotgäller utlämnande av handlingar har antaletanmälningar ökat ganska kraftigt. Det kan tyda påatt man exempelvis inte vet hur ärenden somkommer med elektronisk post samt faxmeddelandenoch liknande skall hanteras. Här gäller det att redaut begreppen och informera om vad som gäller. Vihar tydliga lagar, som alla bör känna till.Anf. 116 () replik:Herr talman! Jag hoppas att regeringen tar itu meddetta, för det är frågeställningar som dyker upp isamband med debatter i kommunerna och när manträffar offentligt anställda.Regeringen har självt sagt att man skall se över deförtroendevaldas arbetssituation. När ledandekommunalpolitiker framträder och säger att detpolitiska styrsystemet är bankrutt och närmajoriteten i grunden är emot förändringar, hållerdet verkligen på att gå snett. Ett kommunalråd skallha skyldighet att följa majoritetsbeslut. Han skallinte själv ta på sig att fatta en massa beslut som inteär förankrade i den politiska församlingen. Sådanatendenser bör kraftfullt motverkas.Anf. 117 Civilminister ():Herr talman! Även om det förekommer att enskildakommunalråd gör uttalanden som inte är så välavvägda är det ändå viktigt att betona att vi måstelita på våra kommunalpolitiker. Varför skulle de haen annan kvalitet än de politiker som sitter iriksdagen? Jag vet att våra kommunalpolitiker ärlika måna om att följa de lagar som gäller. De villockså vara med och utveckla demokratin ikommunerna på olika sätt och strävar efter att fåmed fler medborgare i den aktiva processen. Dettaär viktigt att få sagt i det här sammanhanget.Anf. 118 () replik:Herr talman! När man läser propositionen finnerman att många små förändringar föreslås, medan endel viktiga idéer kanske har stannat halvvägs. Jagtänker särskilt på insynen ientreprenadverksamheten, som att ta upp litet senare.Många nya utredningar aviseras också. Jag har enviss förståelse för att regeringen haft ambitionen attlägga fram en proposition före valet. En del avutredningarna tycker jag är onödiga. Men en del ärbra, t.ex. den totala översynen av deförtroendevaldas arbetssituation. Somkommittéledamot i måstejag ta på mig ett visst ansvar, för vi kanske tog litetväl lätt på den här uppgiften. Det är bra att man harkorrigerat detta i propositionen.Jag är glad över att civilministern tycker attutvärderingen är positiv. Vi vet alla att det blandallmänheten finns en utbredd oro över vad de nyastyrsystemen innebär. Det finns en oro för attpolitiker delegerar för mycket till tjänstemännen.Gamla människor oroar sig för att man gör för storanedskärningar i service och omsorg.Det är inte bara vi socialdemokrater som vill slå vaktom välfärdsstaten, utan vi har fler partier med ossnär det gäller omsorgen om välfärdsstaten. Jag troratt utvärderingen blir värdefull. Dessutom är detbra att vi här diskuterar och debatteraroffentlighetsprincipen.I den allmänna debatten har journalister sagt attpolitiker på riksplanet är tysta och att politiker pådet kommunala planet tillämpar någon sortsmaktarrogans och sätter munkavle påtjänstemännen, vilket har förekommit i en del fall.Men vi har ju ett JO-ämbete som bevakar detta.Ingela och jag har tidigare ställt frågortill om hur man skall ökainformationsinsatserna. Jag vill också påminna omatt vi faktiskt har skärpt kommunallagen, så attallmänheten har ovillkorlig rätt att ta del avkommunala handlingar i företag där även privataintressen ingår. beslutade fullmäktige frångång till gång om detta skulle vara möjligt.I radioprogrammet mening hade maninte detta klart för sig, trots att man sände ett långtprogram om offentlighetsprincipen. Så det är braatt vi debatterar denna så viktiga princip.Anf. 119 ():Herr talman! Som sade i sittanförande har ett antal kommuner och landstingrunt om i landet tillbaka valt att införaolika former av kundvalssystem -- köp--sälj,beställa--utföra, checksystem, skol- ochbarnomsorgs- eller äldreomsorgspeng. En friareentreprenadrätt och privat konkurrens har ocksåtillkommit inom skol- och omsorgsområdena.Tempot mot ökad marknadsorientering i denkommunala omvandlingen har varit hög.Man kan säga att det nu råder marknadsvärde istället för människovärde i många kommuner.Patienten som har brusten blindtarm har heltplötsligt blivit kung. Tant som bor påålderdomshemmet är också kung. Aldrig hade vi välkunnat tro att man skulle organisera kommuner ochlandsting efter modellen ''leka affär''. Jag lekteaffär när jag var barn, men jag tycker inte att vårverksamhet i kommuner och landsting skall fåhanteras på det sättet.Nu finns det som tur är kommuner och landstingsom har valt att stå emot den här utvecklingen.Bilden av den kommunala demokratin är minstsagt splittrad. Därför är det viktigt att ensammanhållen uppföljning och utvärdering görs ochatt parlamentariker deltar i detta arbete.Detta är viktigt för att vi socialdemokrater skall fåsvar på de frågor som vi ställer i vår motion. Det ärockså viktigt med anledning av de frågor somCatarina Rönnung ställde tidigare i debatten. Det ärmed stor tillfredsställelse som jag konstaterar att detär ett enigt utskott som begär denna utvärdering ochuppföljning av hur det ser ut i våra kommuner ochlandsting.Kommuner och landsting som har gjort storaorganisationsförändringar bör naturligtvis ocksåsjälva göra utvärderingar, bl.a. från demokratisksynpunkt. Riksdag och regering har emellertid ettansvar för den utveckling som har ägt rum. Riksdagoch regering ansvarar också för att en av grundernaför all verksamhet, nämligen denlagfästa likställighetsprincipen, upprätthålls.Likställighetsprincipen får inte blilikgiltighetsprincipen. Därför måste man noggrantfölja upp detta och ha med dendemokratiska aspekten.När vi talar om effektiviseringar inom den offentligasektorn är det också viktigt att vi inte talar om dembara ur ekonomisk synpunkt. Vi måste också göradet ur kvalitets- och verksamhetssynpunkt. Vimåste ha med demokratiaspekten.Catarina Rönnung poängterade vikten av att vi slårfast de politiska partiernas betydelse för vårdemokrati.Herr talman! Också när det gäller kommunalverksamhet som läggs ut på entreprenad är detviktigt med medborgerlig insyn. Det borde varasjälvklart att medborgarna får en chans attdiskutera entreprenörernas åtaganden innankommunen binder sig i ett avtal. I vart fall bordedetta gälla vid större upphandlingar, där en inteoväsentlig del av kommunens verksamhet överförstill entreprenörer. Det är då en av skattemedelfinansierad verksamhet av större omfattning somförs över. Valet av den som i fortsättningen skalldriva verksamheten bör medborgarna kunna hainsyn i.I beslöt den borgerligamajoriteten för sedan att lägga ut hela dentekniska förvaltningen på entreprenad. Deborgerliga partierna var stolta över att de nu var ifärd med att genomföra största privataentreprenad. Inte oroades de över denbrist på insyn som medborgarna hade i denna affär.När kommunfullmäktige skulle ta ställning tillärendet, diskuterade man först om man skulle hasammanträdet bakom slutna dörrar. Närfullmäktige sedan inför öppna dörrar skulledebattera ärendet fick det göras med termer somentreprenör X, Y eller Z.Inger sade här i debatten att om det finnsbehov av att vidta åtgärder när det gäller insynen isamband med att man överlåter kommunalverksamhet till entreprenörer så skall man göra det.Civilministern kan stryka ''om''. Det finns behov avatt detta ses över och att man vidtar åtgärder för attjust säkra medborgarnas insyn och inflytande.Ett av motiven när det gällerentreprenadförfarandet i varatt det skulle bli billigare för skattebetalarna, mendet finns många som har sagt att detta bara var enchimär. i säger:''Dessa problem löses inte genom enentreprenadisering när personal skall följa med.Behovet av kompetensutveckling ligger kvar för atteffektivisera jobbet. Det är med andra ord enchimär att arbetet skulle bli billigare eller bättreutfört av någon annan än kommunen. ''Det är oerhört viktigt att kommunerna i sinverksamhet arbetar för att bli effektivare,inte bara från ekonomisk synpunkt. Visocialdemokrater tycker att det är bra att manlämnar ut en del av sin verksamhet på entreprenadsom man gör . Det skall man fortsätta med.Men vi tror inte på att man skall lämna ut så storadelar som man valde att göra i Härnösandskommun.Nu har civilministern gått. Det skulle ha varitintressant att få veta om civilministern har följt dethär ärendet i och om regeringen anseratt detta är ett bra exempel på hur man tar till varademokratin. Jag tycker inte det. Visocialdemokrater tycker inte det.Vi anser att namnen på de aktuella anbudsgivarnabör offentliggöras , låt oss säga en månadinnan kommunfullmäktige skall fatta sitt beslut.Kommunmedborgarna bör också få insyn iomfattningen och inriktningen av de entreprenadersom skall diskuteras. Det kan säkert finnas andrasätt också. Därför bör civilministern, som sagt var,redan nu sätta i gång jobbet. Det finns inga ''om'' idetta.Mycket av det som medborgarna har uppfattat somen självklar del av den offentligt regleradeverksamheten bedrivs nu runt om i landet i privatregi och bekostas av allmänna medel.Medborgarnas rätt till insyn bör inte begränsas tillatt enbart gälla en utbyggnad av meddelarskyddetoch medinflytandet i de kommunala företagen.Enligt vår mening bör allmänheten även ha insyn ioch kontroll av företag som på entreprenad bedriverkommunal verksamhet.Vi kommer alla ihåg vad som hände närvårdhemmet debatterades för sedan.Kommunpolitiker och andra stod där utan attkunna göra något. Vi anser att det inte räcker medett avtal. Vi anser att medborgarnas rätt till insynoch inflytande bör fästas i lag.Herr talman! I betänkandet behandlas också ettantal motioner som tar upp den kommunalauppdragsverksamheten. Jag vill här särskilt berörasituationen för de kommunala trafikbolagen. Dekommunala trafikbolagen tvingas nu enligt gällandeupphandlingsbestämmelser att utsätta sina egnatrafikföretag för konkurrens i den egna kommunen.Samtidigt är de kommunala företagen förbjudna attvara med och konkurrera i andra kommuner. Detinnebär en allvarlig snedvridning av konkurrensen.Här kan vi minsann inte tala om konkurrens på likavillkor.De kommunala trafikföretag som bedrivs enligtaffärsmässiga principer bör tillåtas att konkurrerautanför den egna kommuner. Om inte, kommer det ilängden att skapas ett oligopol på kollektivtrafikensområde, eftersom det blir omöjligt för dekommunala trafikbolagen att överleva. Regeringenbör återkomma till med ett förslag omförsöksverksamhet när det gäller trafikföretagenoch även annan uppdragsverksamhet.Därför, herr talman, yrkar jag bifall till reservation3 som har fogats till betänkandet.Herr talman! I betänkandet behandlas också detkommunala vårdnadsbidraget. Ett enigt utskottavstyrker motionen. Men jag vill än en gångunderstryka vår syn på vårdnadsbidraget ochfamiljepolitiken. Vi socialdemokrater anser attfamiljepolitiken skall göra det möjligt att förena ochunderlätta föräldraskap och förvärvsarbete. Genomarbete, barnomsorg, föräldraförsäkring ochbarnbidrag skapas förutsättningar för detta.Samtidigt främjas också jämställdheten. Därför ärvi emot både statligt och kommunaltvårdnadsbidrag.Herr talman! Jag vill också göra en liten kommentartill debatten om att vidga möjligheterna förkommunala folkomröstningar. Kommunstyrelsenoch den borgerliga ledningen i kommunavslog möjligheten till folkomröstningmed motivet: ''Vi måste slå vakt om denrepresentativa demokratin som system. Folkvaldapolitiker har att på medborgarnas vägnar fattabeslut med ofta avsevärda följder förmedborgarna.'' Här gäller det att vi tar vårt ansvar.(forts. )Beslut om uppskjuten voteringPå förslag av tredje vice talmannen medgavkammaren att tidigare beslut om samlad voteringskulle ändras till beslut om att de ärenden som hanndebatteras färdigt under återstoden av dagenssammanträde fick avgöras vid morgondagensarbetsplenum.14 § (forts.) f415 > Lokal demokrati(forts. KU40)Anf. 120 () replik:Herr talman! började sittanförande med att räkna upp en del negativaföreteelser som skulle vara för handen ikommunerna. Det här skulle vara konsekvensen avde förändringar som genomförts. Men ElvySöderström glömde att säga att vi i kommunernahade en mycket stor kris i den offentligaverksamheten, i de offentliga monopolen -- pengarrann ut åt alla håll. Man struntade i medborgarnasönskemål och krav, därför att man som den endaproducenten av tjänster och omsorg i kommuneninte behövde bry sig. Men det har vi faktiskt ändratpå . Förmynderiet har upphört, ochmedborgarna får själva välja.Jag kan dock hålla med om attmisstag har begåtts här och att man behöver kommatill rätta med förhållandena. Det handlar då ommisstag som i flera fall, enligt min uppfattning, kanhänföras till det faktum att kommuner faktiskt inteär företagare. Kommunerna skall bedriva sinverksamhet i form, i nämndform.Misstag har begåtts vid upphandlingen, ochmisstagen är av ett sådant slag att en van företagarealdrig skulle ha gjort samma misstag -- t.ex. att maninte i avtal försäkrar sig om den insyn ochkvalitetskontroll som måste till när verksamhetöverlämnas till annan entreprenör än kommunensegna verksamheter. Det har alltså gjorts misstag.Här har vi en en möjlighet att rätta till det hela. Viändrar lagtexten tydligt genom att säga attkommunen också har ansvar för sådanaverksamheter som överlämnas till annan utförare.Ett enigt utskott säger att vi vill ha en breduppföljning och en utvärdering av de förändringarsom är gjorda i den kommunala verksamheten.Ett helt kapitel i propositionen ägnas åt vikten av tillförsäkrar sig möjligheten att kontrollerakvaliteten och verksamheten där man överlämnarproduktionen av tjänster och omsorg.