prot · GH09114 · 1994-05-31 00:00:00 — Det är mot den bakgrunden och utifrånungdomarnas krav som vi socialdemokrater harställt krav på en ungdomsgaranti.Civilministern nämner ungdomspropositionen. sägs att ungdomarna skall ges godaförutsättningar att etablera sig som vuxna. Men detsom har hänt är att allt fler ungdomarfår allt mindre möjligheter att flytta hemifrån. Detfinns 25-, 26- och 27-åringar som flyttar hemtill mamma och blir mambo, som ungdomarnakallar det själva, för att de inte har råd ochmöjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden.Jag vill därför fråga ungdomsministern följande:Skall vi avvakta ytterligare utredningar? Är det intedags att se över ungdomarnas möjlighet att få engaranti för sysselsättning? Är det inte viktigt attregeringen tar initiativ som ger ungdomarnamöjlighet att flytta hemifrån och etablera sig somvuxna?Anf. 244 Civilminister ():Fru talman! Jag möter också en hel del ungdomar,och jag vet att det finns bekymmer bland många avdem framför allt just för att de inte har ett jobb. Vihar alldeles för många arbetslösa ungdomar i dag.Därför har också regeringen vidtagit ett stort antalarbetsmarknadspolitiska åtgärder -- faktiskt fler ännågonsin i -- för att under dennasvåra period underlätta för så många ungdomarsom möjligt.Klassklyftorna finns, och de minskade tyvärr inte inågon större utsträckning underSocialdemokraternas långa regeringsinnehav. Närvi skrev ungdomspropositionen och tittade närmarepå vilka som väljer högre studier visade det sig attdet nästan inte har hänt någonting. Det ärfortfarande barn till högutbildade välavlönadeföräldrar som i första hand väljer högre utbildning.Jag tror att man får sätta in helt andra åtgärder änman har gjort hittills.Ungdomsgaranti är en socialpolitisk insats sombygger på en modell från . Jag tror att detär viktigare att vi försöker få fram jobb somungdomarna sedan kan behålla. Vi skall alltsåunderlätta för företagarna att ge fler människorjobb -- inte minst då ungdomarna.Anf. 245 ():Fru talman! Jag rekommenderar civilministern attväldigt grundligt läsa utredningen ochutbildning -- social snedrekrytering till högrestudier. Den visar att snedrekryteringen harminskat mycket kraftigt under 1900-talet.Bakgrunden till det är i mycket stor utsträckningden ekonomiska utjämningen och dengemensamma grundskolan.Utjämningen har varit mycket mindre under 70-och 80-talet, men det har fortfarande varitanmärkningsvärda förändringar i ett internationelltperspektiv. Det som händer är att mycket av dengemensamma bryts sönder och att viriskerar ökad snedrekrytering.Jag skulle vilja rekommendera civilministern att tade danska erfarenheterna på väldigt stort allvar.Ingenting är allvarligare för ungdomarna än attkänna att de inte har en uppgift. Det är därför visocialdemokrater så starkt driver frågan om enungdomsgaranti parad med en aktiv näringspolitikoch aktivt arbete för den ordinariearbetsmarknaden.Anf. 246 Civilminister ():Fru talman! Det är som jag säger: Den socialasnedrekryteringen har inte minskat under desenaste tioårsperioderna. Jag tycker att det ärallvarligt. Vi måste hjälpas åt att hitta medel för attkomma till rätta med det. Det som har gjorts hittillshar absolut inte räckt.Jag håller med om att det är bättre att ha någontingatt göra än att inte ha någonting alls att göra. Vi äri ett läge då ekonomin ändå är på väg uppåt och därde arbetsmarknadspolitiska åtgärderna i form avungdomspraktik och annat som regeringen har sattin för att mildra övergången börjar att trappas avdärför att de börjar ersättas av riktiga jobb. Då ärdet fel att satsa stort på ytterligare åtgärder av dentypen.Det är det jag vill säga när jag vänder mig emot tar den danska ungdomsgarantin somexempel. Den kan man ta till i en nedgång och i enlågkonjunktur, men inte när vi är på väg uppåt.Anf. 247 ():Fru talman! Jag tror knappast att 80 000 öppetarbetslösa ungdomar kan vara nöjda med attregeringen säger att det nog löser sig och att vi ärinne i en konjunkturuppgång. Visst måste deungdomarna känna sig bekymrade när de ser attregeringen inte bryr sig mer om deras verklighet änatt man skär ned på utbildningsvikariaten, som ären av de absolut finaste sysselsättningssatsningarnaoch som definitivt inte stör arbetsmarknaden.Tvärtom rustar de både äldre arbetskraft,ungdomarna och som helhet för framtiden.Jag blir litet förvånad och på sätt och vis kanskeockså litet glad när civilministern säger att hon villverka för att man skall jobba med frågorna omsocial snedrekrytering. Det är bara det att det intealls stämmer med det utbildningsministern gör. Detstämmer inte alls med det majoriteten iutbildsningsutskottet gör.Vi socialdemokrater har krävt att den förnämligautredningen och utbildning skall bliföremål för politisk analys. Det händer ingentingfrån regeringens sida.Anf. 248 Civilminister ():Fru talman! Jag tycker att det är helt fel att säga attregeringen inte bryr sig om alla dessa ungdomar.Jag upprepar att det aldrig har vidtagitsarbetsmarknadspolitiska åtgärder i så storomfattning som under denna regerings tid. Det harvi gjort just för att visa att vi bryr oss om vadungdomarna har för sig under den svåralågkonjunkturen.Antalet utbildningsplatser har faktiskt ökatmarkant . Det tredjegymnasieåret har införts för alla elever som harlämnat den tvååriga gymnasieutbildningen.Inom den högre utbildningen har vi också utökatantalet platser.Jag tror att vi delvis kan komma åt den socialasnedrekryteringen genom större möjligheter attvälja hur man vill lägga upp arbetet i skolan. Omman kan få hjälp med det, kan man få en merspecialinriktad uppläggning av sin utbildning. Allabehöver inte ha det precis likadant. Det tror jag ärett sätt. Vi arbetar gemensamt i den riktningen iregeringen.Anf. 249 ():Fru talman! Vi har fått en bild av vad civilministerntror när det gäller förändringar av den socialasnedrekryteringen. Det allvarliga är att den skiljersig markant från de uppgifter som de forskare harsom mycket noggrant har studerat den socialasnedrekryteringens effekter. De konstaterar att enuppsplittrad skola med alltför mycket uppdelningär ett mycket allvarligt hot mot möjligheten attbryta snedrekryteringen och att det just har varitden sammanhållna som har betytt attmånga fler barn från arbetarklassen går vidaretill högre studier. Jag vädjar till civilministern: och läs och analysera utredningen.Jag måste fråga civilministern: skära ner påutbildningsvikariaten? Varför tog det så lång tidinnan man gjorde satsningen på det tredjegymnasieåret? Vi socialdemokrater har gång pågång krävt åtgärder. Vi har gjort det därför att vilever så nära de arbetslösa ungdomarna. Vi har helatiden upplevt att regeringen bromsar och inte ärberedd att med kraft jobba för ungdomarna.Anf. 250 Civilminister ():Fru talman! är inte ensam om attleva nära de arbetslösa ungdomarna. Det gör jagockså och de andra i regeringen. Vi lever inte någotliv som är skilt från verkligheten. Vi har den närainpå oss. Vi vet precis hur de ungdomar mår somhar varit arbetslösa . Därför har vi sattin dessa åtgärder.Visst, det kunde kanske ha gått fortare i vissa fall.Men detta är frågor som behöver utredas. Manbehöver ha tänkt igenom hur en åtgärd skall se utinnan man lägger fram ett genomtänkt förslag.Ungdomspraktiken har blivit en succé. Över 90 %av ungdomarna själva säger att de är nöjda medden. av dem som haft enungdomspraktikplats har fått ett fast jobb efterungdomspraktiken. Särskilt nu på slutet ökarantalet som får ett fast jobb. Då tycker jag inte kan säga att regeringen inte har vidtagit någraåtgärder för att hjälpa ungdomarna in påarbetsmarknaden. Det är precis det vi har sysslatmed.Överläggningen var härmed avslutad.39 § Svar på fråga 1993/94:570 om inomregionalskatteutjämning i länAnf. 251 Finansminister ():Fru talman! har frågat mig omregeringen avser att lägga fram förslag om attupphäva lagen som möjliggör en inomregionalskatteutjämning i län.I samband med att regeringen i 1992 årskompletteringsproposition föreslog ett nytt statligtutjämningssystem uttalade jag att systemet bör gesen sådan utformning att det inte finns behov avsärskilda regionala utjämningssystem. Motbakgrund av att den s.k. strukturutjämningenskulle utredas ytterligare ansåg jag att deninomregionala skatteutjämningen i länborde bibehållas . Detfortsatta behovet av detta inomregionala systemavsågs prövas i samband med ställningstagandet reviderad strukturutjämning inför år 1995.Som känner till blev det i stället såatt det tillsattes en parlamentarisk beredning meduppdrag att föreslå hur statens bidrag tillkommuner respektive landsting och hurutjämningen av de ekonomiska förutsättningarnamellan dem skall utformas . Som enkonsekvens av det föreslog regeringen i åretskompletteringsproposition en ''frysning'' avutjämningsbidragen för . Det innebar ocksåatt det inte fanns skäl att nu pröva om deninomregionala skatteutjämningen bör vara kvareller inte.Regeringen har således inte tagit ställning till omlagen som möjliggör en inomregionalskatteutjämning i bör vara kvareller inte. Den frågan får anstå tills denparlamentariska beredningens förslag skall prövasnågon gång nästa vår.Anf. 252 ():Fru talman! Jag vill tacka finansministern för detmycket raka svaret. Jag hade naturligtvis förberettmig med kompletterande, uppföljande frågor. Menom jag har förstått det rätt är detta den sista frågansom kan ställas , ochklockan har runnit i väg. Jag skall därför fatta migmycket kort.Jag uppfattar svaret så, att det program som den 24maj utspann sig i medfinanslandstingsrådet som en av demedverkande, har vilselett många av dem somlyssnade. Han påstod där att finansministern hadeföreslagit att den inomregionala skatteutjämningeni skulle avskaffas. Det är bara attkonstatera att så nu inte är fallet, och det är jagmycket glad för.Anf. 253 Finansminister ():Fru talman! Jag kan inte uttala mig om det somsades i ett radioprogram som jag tyvärr inte hademöjlighet att lyssna till. Det som sägs i mitt svar ärockså det som redan har beslutat om ochsom möjligen kunde ha känt till. Detframgår av finansutskottets betänkande våren 1992liksom av de förslag som vi har lagt fram ikompletteringspropositionen . Fråganåterkommer alltså i samband medställningstagandet till förslag från denparlamentariska beredningen om ettutjämningssystem för kommuner och landstingfr.o.m. 254 ():Fru talman! Det är helt rätt. Jag kände också tilldet. Men eftersom påståendet kom så klart ochfinansministern beskylldes för att ha sagt på dettavis, måste jag ställa frågan.Överläggningen var härmed avslutad.40 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden1993/94:KU38 och betänkanden /94:JuU29 ochJuU3041 § BordläggningAnmäldes och bordladesKonstitutionsutskottets betänkande1993/94:KU39 Försöksverksamhet medmedborgarkontorLagutskottets betänkanden1993/94:LU31 Ny sjölag1993/94:LU34 Förändringar i lönegarantisystemet1993/94:LU35 Uppskov med behandlingen av vissaärendenSocialutskottets betänkanden1993/94:SoU27 Handikappombudsman1993/94:SoU28 Psykiskt stördas villkorUtbildningsutskottets betänkanden1993/94:UbU11 Utvecklingsplan för skolväsendet1993/94:UbU12 Utbildning och forskning1993/94:UbU13 Vårdhögskolorna1993/94:UbU14 Distansundervisning, m.m.1993/94:UbU15 jubileumsfondsverksamhet /94:UbU18 Uppskov med behandlingen avvissa ärenden1993/94:UbU20 Vissa ändringar i skollagenTrafikutskottets betänkande1993/94:TU35 En effektivare fordonskontrollJordbruksutskottets betänkande1993/94:JoU29 Lag om genetiskt modifieradeorganismerNäringsutskottets betänkande1993/94:NU25 Innovationsstöd42 § Kammaren åtskildes kl. 19.46.Förhandlingarna leddesav andre vice talmannen från sammanträdetsbörjan t.o.m. 7 § anf. 38 (delvs),av talmannen därefter t.o.m. 12 § anf. 82 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 25 § anf.164 (delvis) ochav talmannen därefter till sammanträdets slut.