prot · GH0949 · 1994-01-11 00:00:00 — Men medlen räckerändå ganska länge, eftersom hälften av demtillskjuts av skogsägarna. Om ytterligare medelkommer att tillskjutas, föreslår jag attSkogsvårdsstyrelsen får i uppgift att mer inrikta sigpå samverkan, så att privata skogsbruk kan varamed i större utsträckning. Det finns medel i denstora posten i budgeten, somarbetsmarknadsministern har att tillgå. Vi kankanske få ytterligare 50 miljoner utöver de 90miljoner som redan är satsade. Därmed önskar jagatt medel för skogsbilvägar specialdestineras urAMS budget.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1993/94:274 om tillhörighetentill a-kassa m.m.Anf. 24 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat mig vilka faktasom ligger bakom de siffror som jag iriksdagsdebatten angivitrörande tillhörigheten tillarbetslöshetsförsäkringen.De siffror som jag har använt mig av är hämtadefrån betänkandet Ersättning vid arbetslöshet (SOU1993:52). I detta betänkande redovisas på s. 20 attår 1992 var det av de arbetslösa som uppbarersättning från arbetslöshetsförsäkringen. 12,2 %uppbar kontant arbetsmarknadsstöd (KAS).Resterande del av de arbetslösa, dvs. , varhänvisade till egna medel eller socialbidrag.Anf. 25 ():Fru talman! Jag ber att få tacka för svaret, men jagär väldigt konfunderad över det.Jag vill börja med att säga att jag har stor respektför att regeringen ser på ett annorlunda sätt påarbetslöshetsförsäkringen än vadsocialdemokraterna gör. Jag kan t.o.m. accepteraatt regeringen av ideologiska skäl väljer att intevilja ha kvar en frivillig försäkring i a-kassa utan i stället vill införa en statlig obligatoriskförsäkring. Men vad jag inte kan acceptera är attstatsrådet lämnar oriktiga uppgifter till mig ochandra i en debatt här i kammaren. Dessutomskriver regeringen nu i sin finansplan -- och även isammanfattningen -- att införandet av allmän ochobligatorisk arbetslöshetsförsäkring ger ettekonomiskt skydd för alla vid arbetslöshet. Då villjag fråga statsrådet: Om jag efter att ha varithemma går till arbetsförmedlingen, vadfår jag då för ersättning frånarbetslöshetsförsäkringen?Anf. 26 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Den fråga som jag här har attsvara på är varifrån jag har fått mina siffror. Det ärhelt korrekta siffror så när som på en tiondelsprocent, som jag har fått från en utredning. För tycker jag att skall vara nöjd medsvaret.Sedan är det naturligtvis en ideologisk fråga. Vi villha en allmän obligatorisk försäkring. I land efterland har man tagit det steget. Även TCOförespråkar en sådan försäkring. Över huvudtaget finns det inte många intressen kvar som inteaccepterar en allmän obligatorisk försäkring.Anf. 27 ():Fru talman! Statsrådet påstod -- enligtprotokollet -- att det var av dem somarbetade. Jag tolkar detta litet snällt, dvs. att hanavsåg att det var av arbetskraften som varförsäkrade i a-kassan. Jag påstår att det är 86 %som är försäkrade.Statsrådet påstod att mellan och ärförsäkrade i KAS. Jag påstår att alla fr.o.m. omfattas av lagen om kontantarbetslöshetsstöd. vill jag veta om statsrådetHörnlund medger att det är jag som har rätt i minasiffror.Anf. 28 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! De siffror som är använda har jagredovisat i svaret. Egentligen är detta en heltointressant statistik. Vi skall införa en allmänobligatorisk arbetslöshetsförsäkring, vilket gör attmånga människor i den här regionen -- som IngelaThalén representerar -- skulle inte plötsligt ha ståttutan skydd vid arbetslöshet, om den obligatoriskaförsäkringen hade införts tidigare. De skulle då hahaft inkomstrelaterat KAS.Anf. 29 ():Fru talman! Jag påstår fortfarande att statsrådet farmed osanning. Det är som är försäkrade i a-kassan. Statsrådet påstår att det är . Enligt denutredning som har gjort, vilkenstatsrådet hänvisade till, är det som fårersättning, dvs. som får pengar. vill jag frågastatsrådet: Hur många fler får ersättning varje dagmed en obligatorisk försäkring jämfört med demsom får ersättning med denarbetslöshetsförsäkring som gällde fram till den 31december?Anf. 30 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Det intressanta i denna fråga är att viden viss tidpunkt, som studerades av utredningen,var det inte fullt av de arbetslösa som uppbarersättning ur arbetslöshetsförsäkringen. 12,2 %uppbar kontant arbetsmarknadsstöd, KAS. 21 %var hänvisade till egna medel eller socialbidrag.Procenttalet, när alla detaljregler är förelagdariksdagen , är egentligen rätt så ointressant.Det viktiga är att man får bidrag och i motsvarandegrad en trygghet när arbetslöshet uppstår.Anf. 31 ():Fru talman! Ju längre statsrådet hållerpå, desto mer trasslar han in sig i sin egensifferexercis. I finansplanen på s. 51 och 52 står detatt läsa om det som statsrådet gled ifån i debattenden , nämligen det underlag som jagpåstår gäller, dvs. att regeringens ochriksdagsmajoritetens beslut om en nyarbetslöshetsförsäkring innebär att många färre defacto kommer att få ersättning enligt dennaförsäkring, som gäller fr.o.m. i år.Statsrådet påstår i finansplanen, på sista sidan isammanfattningen, att alla skall få ekonomisktskydd via den nya arbetslöshetsförsäkringen. Nuvill jag veta på vilken grund detta påstående vilar.Anf. 32 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Förslag om detaljregler skallföreläggas . Då kan det finnas meraexakta beräkningar. I detta svar redovisas denhistoriska bilden. Jag påstår med bestämdhet attmånga fler skulle ha klarat sig på ett helt annat sättom det, när arbetslöshetsperioden började, hadefunnits en allmän obligatorisk försäkring.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1993/94:269 omlantmäteriorganisationenAnf. 33 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omregeringen avser att utforma eventuella förslag omen ny organisation för lantmäteri- ochinskrivningsverksamheten så, att de smålantmäterikontoren kan bibehållas och deanställdas trygghet därmed säkras.Jag vill erinra om att Lantmäteri- ochinskrivningsutredningens betänkande Kart- ochfastighetsverksamheten i myndighet och bolag(SOU 1993:99) nu är ute på en bred remiss fram tillden . Därefter kommer det på sedvanligtsätt att beredas i , och avsikten äratt en proposition skall föreläggas undervåren 1994. Jag vill därför inte nu närmarekommentera enskilda förslag i utredningen.Jag kan lugna med att enligtregeringens direktiv till utredningen är ett mål atten decentraliserad och marknadsanpassadorganisation skall eftersträvas. Ett annat mål är attorganisationen skall präglas av kundnärhet och godservice.Utan att föregripa remissbehandlingen eller tanågon ställning till betänkandet kan jag konstateraatt utredaren anser att det finns starkaregionalpolitiska och decentralistiska motiv förhans förslag. Förslaget om en regional kart- ochfastighetsmyndighet där alla relevanta funktionersamlas, vilket ger möjlighet att bibehållalokalkontor, innebär enligt utredaren den bästagarantin för att dessa verksamheter får mestamöjliga förgrenade organisation. Om man i ställetbibehåller skilda myndighetsfunktioner, riskerarverksamheterna genom fortsatt rationalisering attställas inför ett behov av centralisering.En så omfattande översyn som det här är fråga omleder naturligtvis till avvägningar mellaneffektivitet, klar avgränsning avmyndighetsuppgifterna, bättrekonkurrensförutsättningar osv. på den ena sidanoch sysselsättningsmässiga och regionalpolitiskakonsekvenser på den andra. Jag kan försäkra StinaEliasson att de senare aspekterna kommer attbeaktas omsorgsfullt i den fortsatta handläggningenav ärendet.Anf. 34 ():Fru talman! Jag ber att få tacka för svaret. Jag harfull förståelse för att man, när en utredning är utepå remiss, vill invänta remissvaren. Men den härutredningen har redan, sedan den presenterades,väckt mycket oro ute i landet, på de smålantmäterikontoren men också på de småtingsrätterna. Jag har tidigare i engageratmig för små organisationer. En gång gällde dettingsrätterna i respektive . Dengången blev resultatet att de små organisationernablev kvar.Pressinformation om det här aktuella betänkandetläste man naturligtvis ute i de småorganisationerna. Då kom oron. Här har manpunktat upp vad det är för verksamheter som börlyftas bort. Då tänker naturligtvis personalen, somär rädd om sitt jobb och också tänker pånärservicen och de lokala förhållandena: Om denena funktionen efter den andra tas bort, vad blir detkvar av oss?I pressinformationen finns det en del på plussidanoch en del på minussidan. Man säger t.ex. attinskrivningsmyndigheternas verksamhet skiljs frånDomstolsverket och integreras i övrig lokalt ochregionalt bedriven fastighetsanknuten verksamhetoch att myndighetsuppgifter skiljs frånuppdragsverksamhet på alla nivåer. Jag har förståttatt man just är ute efter att skiljamyndighetsuppgifter från uppdragsverksamheter.Ibland undrar man: Kan det bli bättre mednågonting alldeles nytt? är det väldigt bramed de små organisationerna, även om de kanuppfattas som orationella. Men servicen fungerar,folk har jobb och det arbete som utförts har varitmycket bra.Anf. 35 Statsrådet ():Fru talman! Jag håller med om attnär man gör utredningar och föreslår förändringarblir folk oroliga. Om man nu uttrycker det så attverksamheter lyfts bort, förmedlar man ett intryckav att några uppgifter helt plötsligt försvinner isinnevärlden. Det handlar egentligen inte om det.En av anledningarna till utredningen är attgarantera rättssäkerheten. Man måste skiljamyndighetsuppgifter från uppdragsverksamhet, såatt inte dessa två saker blandas ihop och att denenskilda människan ute i samhället kan uppleva attdet är ett rättssäkert samhälle. Det behöver inteinnebära att funktionerna försvinner från de småtätorterna och små städerna, som det ju här handlarom.Jag har sett den här förändringen utifrån att detfinns så mycket att utveckla i den härverksamheten, att samhället ställer större ochstörre krav på service när det gäller t.ex.information från lantmäteriet. Lantmäterikontorenkommer att få utökade uppgifter. De uppgifternakommer i förlängningen också att kopplas ihopmed fastighetsregister. Alla dessa verksamheterkommer att uppleva en renässans och en uveckling,därför att vi behöver de kunskaper som där finns,för t.ex. samhällsplaneringen. Därför har jag settdet här mera som en utveckling av än en minskningav verksamhet. Lokaliseringsfrågan måste kunnalösas lokalt. Jag är helt öppen för diskussion iorganisationsfrågan och vill se till att människorockså i fortsättningen har närhet till service.Anf. 36 ():Fru talman! Det var intressant med den litet vidaretolkningen av vad som är på gång. Jag funderarändå om det har varit något fel med rättssäkerhetenförut. Har det inträffat någonting storartat somgjort att saker och ting har ansetts krocka medkraven på rättssäkerhet?I våra trakter t.ex. har vi långa avstånd och ont omarbete, men alla dessa funktioner har skötts väldigtfint. Har man verkligen ställt större och större kravför att få det ännu bättre? Man är ju nöjd med detsom är. Även om själva uppgifterna centraliseras --det vill jag säga --- är det för mig väldigt viktigt attfå med mig härifrån besked om personalen vid deolika små kontoren kan känna sig säker på att hasitt jobb kvar och att långa reseavstånd och sådantbeaktas.Anf. 37 Statsrådet ():Fru talman! Jag sade redan när vi satte i gång medutredningen och beslöt om direktiven att den härutredningen inte i första hand är en utredning medsyftet att rationalisera bort folk. Det är enutredning för att åstadkomma tydliga gränsermellan myndighetsverksamhet ochuppdragsverksamhet. Kritik har framförts, annarsskulle en utredning naturligtvis aldrig kommit påtal.Inom många myndigheter förekommer bådeuppdragsverksamhet och myndighetsverksamhet.Uppdragsverksamheterna växer, och det gäller attkunna åstadkomma tydliga gränser mellan dessaområden. Men det innebär inte att mannödvändigtvis skall plocka bort funktioner. Det ärinte vad det handlar om.Inskrivningsverksamheten hör ihop medfastighetsregistrering och fastighetsbildning. Vi harsett det som en helhet. Den skall naturligtvis varakvar. Den verksamheten behövs även ifortsättningen. Men det är frågan om hur manorganiserar detta tillsammans. Jag kan inte tänkamig annat än att man skall kunna lösalokaliseringsfrågan så att man inte tapparverksamheter.Anf. 38 ():Fru talman! Bara nu inte byråkratin blir det somväxer mest och service, kompetens och kunnandekommer i andra hand. Det känns bra att statsrådettalar om att ta hänsyn till de lokala förhållandena.Jag tolkar det som att man kommer att ta till varaden kompetens som den nuvarande personalen har.Men det är inte det man tänker, utan det man görsom kan förändra tillvaron. Jag hoppas att görandetoch tänkandet inte leder till att vi blir renrakadeeller tappar en mängd viktiga servicefunktioner ochduktig, kompetent personal vid de småorganisationerna, i våra trakter och överallt annarsi landet.Anf. 39 Statsrådet ():Fru talman! Jag håller med om attdet gäller att ta till vara människors kompetens. Jaghar också den föreställningen att vi skall utveckladeras kompetens och deras arbetsuppgifter. Det ärockså detta det handlar om. Jag har mycket godkontakt med de fackliga organisationer som ärknutna till . Jag har ocksåuppmanat dem som jag har besökt där att ta framförslag och visa på hur de tycker att det skallfungera, utifrån deras syn påmyndighetsverksamhet och uppdragsverksamhet.Vi måste få de anställda att själva tänka efter ochpeka på möjligheter att lösa dessa frågor, utifrånsina förhållanden.När det gäller denna förändring i en myndighet somjag har ansvar för är det inte frågan om att gåbärsärkagång och klappa till uppifrån. Det har jagockså sagt till de fackliga representanterna. Vi skallgemensamt ta fram en organisation som deanställda ställer upp på.Anf. 40 ():Fru talman! Jag tycker att det är mycket positivt attstatsrådet är beredd att lyssna. Jag vet att demänniskor som jobbar i dessa små organisationerhar många goda idéer, kanske t.o.m. bättre än deidéer som en kompetent och välutbildad utredarekan komma på. Man får inte undra om människorblir oroade när det i pressinformationen efteravlämnandet av utredningen står: Genomförandetmedför kostnader av engångs- ellerövergångskaraktär som exempelvis flyttning ochutbildning. Genast ser de sig flyttade till storstan.Men de är ändå glada för att det talas omutbildning.Anf. 41 Statsrådet ():Fru talman! Det handlar här om en verksamhet somär en viktig del av samhällets infrastruktur. Precissom vi behöver vägar och järnvägar behöver vi hafastighetsbildningsverksamhet. På den bygger bådeäganderätt, lånemöjligheter ochmarknadsekonomi. Vi har dessutom från statenssida ett övergripande ansvar för att dennaverksamhet skall fungera och vara näramänniskorna.Om det kommer fram bättre förslag än vadutredningen har kommit med, är det klart att viskall ta till oss dem. En utredning skall identifieraproblem, lyfta fram dem och ta fram förslag för skall få en riktig diskussion. Det slutligaförslaget måste inte vara exakt detsamma somutredningens. Utredningen är till för att skapa ettbra förslag i förlängningen.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1993/94:273 om förordnandenför militära befattningshavareAnf. 42 Försvarsminister ():Fru talman! har, med hänvisning tillvissa av regeringen beslutadechefsutnämningar, frågat mig huruvida sakliga skälkommer att redovisas för den händelse nyachefsförordnanden innebär att tidigareförordnanden upphör i förtid.Som redan vet genomförs nu denstörsta omorganisationen inom det militäraförsvaret sedan . Ett omfattandearbete bedrivs för att fr.o.m. ersättaett stort antal myndigheter med den nyamyndigheten . Det går inte attjämföra tjänsterna vid den nya myndigheten medde tjänster som dras in.En betydelsefull del av arbetet medomstruktureringen är att förse den nyamyndigheten med den personal och de chefer somverksamheten kräver. Med några få undantagkommer de som anställs i Försvarsmakten heltnaturligt att hämtas från de myndigheter som nuläggs ned. Effektiviseringen av verksamhetenmedför dock att inte alla -- inte heller alla högrebefattningshavare -- kan räkna med att fåmotsvarande uppgifter i den nya organisationen.Anf. 43 ():Fru talman! Jag vill tacka försvarsministern försvaret på min fråga. Bakgrunden till frågan är attjag tisdagen i julveckan i Sydöstra fick läsa att regeringen planerade att, somdet stod, rensa ut tre stycken högre militära cheferför att bana väg för andra. Det var inte utan att mankunde höja litet på ögonbrynen. Det var det säkertflera som gjorde också. Det är icke vanligtförekommande i med sådana rubriker imassmedierna.Döm om mångas förvåning när sedan två militärachefer faktiskt fick lämna sina poster efterregeringens sammanträde i julveckan.Det var marinchefen och , som var militärbefälhavare i Strängnäs.Den tredje som nämndes i den förstnämndaartikeln, , fick dock sitta kvar,åtminstone enligt vad jag känner till. Döm om minförvåning när man dagen före får läsa isamma tidning att överbefälhavaren, militära chef, i ett öppet brev uppmanarchefen för kustflottan, , att avgå.Delar uppfattningen att vi skall haen överbefälhavare som på regeringens vägnaragerar på detta sätt?Anf. 44 Försvarsminister ():Fru talman! Jag vill med kraft understryka att det iden nya organisationen finns nya typer av tjänster.Det innebär att alla befattningar förändras. Detinnebär att alla som har förordnanden -- alla --oavsett hur förordnandena löper på, måsteomförordnas om de skall vara kvar på de tjänstersom ersätter de gamla fr.o.m. nästa år.Det innebär att en lång rad personer som kommeratt sitta på ungefär samma befattningaromförordnades vid det sammanträde som ChristerSkoog här nämner. De omförordnades, även om dehade förordnanden som sträcker sig långt fram itiden.Detta gäller alltså inte bara några få personer. Dethela beror på att tjänsterna får ett annat innehållmen också på att antalet tjänster minskar. T.ex.försvinner armé- och försvarsgrensstaberna. Detinnebär att tre generalmajorsbefattningar ellermotsvarande dras in. Jag skulle kunna fortsätta.Självfallet blir det omplaceringar i ett sådant läge.Jag reagerar emellertid starkt mot påståenden omatt detta skulle ha någonting med politisering attgöra.Christer åberopade från den 22december. Där säger :''Utrensningar av det här slaget trodde jag hördehemma i gamla kommunistregimer. Det trodde jaginte ens om. ''Fru talman! Det är märkligt att en ledmot avSveriges riksdag tillåter sig att fälla den typen avomdömen om de utnämningar som sker, ienlighet med ett riksdagsbeslut som han själv harvarit med om att fatta, såväl i försvarsutskottet somhär i kammaren.Anf. 45 ():Fru talman! Jag tror verkligen inte detta. Det finns väl ingen som har anledning atttro att det är på det här sättet -- hoppas jag. Menvisst kan misstanken ligga där och gry, därför attalla de som är föremål för omprövning tillsattes avden socialdemokratiska regeringen . Menjag hoppas verkligen, , att byte avchefer -- militära eller andra statliga chefer -- inteberor på färgen på regeringen. I så fall skulle detkanske bli många som sprang ut och in genomdörrarna.Anders ! Jag ställde frågan om huruvidaöverbefälhavarens agerande överensstämmer medAnders uppfattning om på vilket sätt manbör agera mot en militär chef.Anf. 46 Försvarsminister ():Fru talman! Låt mig börja med frågan ompolitisering. har det varit kutym att mannär en ny regering tillträtt passat på att byta utexempelvis ordföranden i olika nämnder. Jag harinte gjort det!Jag omförordnade ,ordförande i . Jagomförordnade , ordförande förFörsvarets personalvårdsnämnd, och jagomförordnade två socialdemokratiskastatssekreterare: , Försvarets materielverkoch , . Jagtog initiativ till att utvidga styrelsen i för att socialdemokraten få en plats. Kom inte och påstå att jag skulleha försökt att politisera! Tvärtom har jag varit extragenerös mot olika former av socialdemokratiskabefattningshavare. Det är bara att läsa statistiken!Överbefälhavaren har påpekat, vilket jag tycker ärkorrekt, att han erbjudit konteramiralen annan tjänst. Swedlund har tackat nej tillden tjänsten. Det är alltså ÖB:s uppgift att föreslåolika former av utnämningar till försvarsministernoch regeringen.Anf. 47 ():Fru talman! Den här ådran hos ärmycket tilltalande, dvs. att han låter en delsocialdemokrater vara kvar. Jag tror det är bra.Med anledning av den lektion som ge mig om organisationen i försvaret, villjag påpeka att Kustflottan i det här sammanhangetinte skall försvinna. Därför är det litet förvånandeatt landets överbefälhavare, i ett öppet brev imassmedierna, uppmanar chefen för avgå. Jag utgår från att inte delarden här uppfattningen och inte tillåter sådant här ifortsättningen. Jag utgår också från att AndersBjörck tar sitt ansvar genom att ta tag i den härfrågan.Anf. 48 Försvarsminister ():Fru talman! Det är överbefälhavarens uppgift attförbereda högre utnämningar. Han har blivitpåhoppad av tidningen , och då är det välinte så konstigt att han förklarar läget, nämligen attnämnd person blivit erbjuden en annan tjänst påkonteramirals/generalmajorsnivå och att det pågåren omfattande förändring på det här området.Förändringarna, som rör sig om tre fall av ettmycket stort antal -- ett fyrtiotal på den här nivån --benämns med orden: ÖB bakom utrensningar iförsvaret. Det här har väl ingenting medutrensningar att göra. Såvitt jag vet är ingen av dehär tre personerna socialdemokrat, men kanskeChrister har bättre kunskaper än jag omderas partipolitiska uppfattningar. Jag kanförsäkra: Här förekommer ingen som helstpartipolitisering av militära utnämningar. Det skalldet icke heller göra.Anf. 49 ():Fru talman! Jag kan garantera attjag inte sysslar med åsiktsregistrering. Jag vet intevilka partier olika människor tillhör. Mig veterligentillhör inte dessa tre personer detsocialdemokratiska partiet, även om visocialdemokrater har många som vi kan räkna tillvårt parti.Men det är inte det som det handlar om. Dethandlar om den fråga som jag ställde till AndersBjörck, nämligen att det väl inte är rimligt att viskall ha ett system där man byter chefer efterregeringens färg. Och det har ocksåegentligen svarat på.Men den fråga som ännu står obesvarad, AndersBjörck, gäller frågan om överbefälhavarens metodatt i ett öppet brev i massmedia å regeringensvägnar uppmana en hög militär chef att avgå. Omdet är en sådan politik vi skall ha, ,kan man misstänka det som jag tidigare sade omandra regimers sätt att agera.Anf. 50 Försvarsminister ():Fru talman! Eftersom talar om vilkaregeringar som tillsatt vilka befattningshavare, villjag erinra om att den nuvarande överbefälhavarenär tillsatt av en tidigare socialdemokratisk regering.När denne befälhavaren blir påhoppad i en visstidning -- och detta underblåses av --talar självfallet denne befälhavare om hur läget äroch vilka åtgärder som han har vidtagit. Det harhan rätt att göra.Som väl vet, har sedan regeringenfull prövningsrätt. Jag har en fortgående dialogmed överbefälhavaren om högre militärautnämningar. I de allra flesta fall är det naturligt attfölja överbefälhavarens förslag. Men i några fallhar jag inte gjort det när jag har fört fram frågan tillregeringen, som ytterst bestämmer. Hur detkommer att bli i det fall som tar uppfår vi avvakta regeringens beslut för att kunna se.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på fråga 1993/94:267 om Postensservice på lördagarAnf. 51 Kommunikationsminister ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för atthushåll i alla delar av landet skall få samma servicevad gäller tidningsutdelning på lördagar.Som bakgrund kan jag nämna att det finnsutdelning av dels lokala tidningar, dels av de s.k.överspridda tidningarna. Med överspriddatidningar avses exempelvis att en person boende iVilhelmina prenumererar på Göteborgs-Posteneller att en person boende i Stockholmprenumererar på Barometern, dvs. tidningar somutkommer minst i en region avlandet och som personer i andra delar av landet villläsa. Dessa s.k. överspridda tidningar delas ut avbl.a.