prot · GH0962 · 1994-02-17 00:00:00 — Jag har en fråga tillkommunikationsministern om SJ:s situation.Trafiken ökar i omfattning, vilket är glädjande,men det är därmed stor brist på vagnar, framför alltsovvagnar. Vi har tidigare hört att sovvagnstrafikenfrån --mot och liknandehar dragits in.Häromveckan inträffade en närmast otrolighistoria. Ett antal fjällhotell i hadebeställt och fått bekräftat några hundratal platserför turistsäsongen. Hotellen fick besked , någraveckor före säsongen, att det inte fanns platserdärför att det inte fanns tillräckligt med vagnar.Är det ont om pengar, eller beror det på någotannat? Jag skulle vilja frågakommunikationsministern: han haft kontaktmed SJ i det här fallet, eller avser ministern att takontakt med SJ för att kunna klara upp den härfrågan?Anf. 55 Kommunikationsminister ():Herr talman! Vi har en fortlöpande kontakt med SJom dessa frågor, senast i den gångna veckan.Sovvagnstrafik är mycket olönsam från ettföretagsekonomiskt perspektiv. Sovvagnarnaanvänds under en ganska av dygnet och detär ganska få resande. Det blir därför högakostnader. För varje resande måste ett antal tonmateriel släpas med. Detta är naturligtvis ettbekymmer.Vi har fört diskussioner i denna kammare om deplaner som funnits hos SJ att lägga nedsovvagnstrafiken bl.a. mellan och Göteborg.Investeringskostnaden för att åstadkomma nyavagnar är mycket stor. Det finns ett antal vagnar,men arbetsmiljökraven leder till att de går på dispens eftersom det finns asbest idem. Det behövs ytterligare föratt sanera dessa vagnar.Detta är inte en fråga för vare sig regeringen ellerriksdagen, utan det är SJ som har ansvaret för atthantera frågan. Denna kammare har delegerat detansvaret till SJ.Jag hoppas dock att det skall gå att få fram pengari den arbetslöshetssituation vi har. Det är nämligenett mycket arbetskraftsintensivt arbete att saneradessa vagnar och se till att det kommer framtillräckligt med vagnar som både ärarbetsmiljömässigt tillfredsställande och som kanstå till tjänst för exempelvis den växandefjällturismen.TibetAnf. 56 (nyd):Herr talman! Jag vill vända mig i första hand till AlfSvensson men även i viss mån till statsministern.Det gäller . Det är inte ofta vi talar om ländersom blivit utsatta för kommunistiskt förtryck -- mandiskuterar hellre enpartistater och vår inställningtill dem.I pågår, enligt Solsjenitsyn, historiensgrymmaste kommunistförtryck. Han har ju visserfarenhet på området.USA tar i regel upp Tibetfrågan när man diskuterar''most-favoured-nation''-situationen för . Jagundrar: Har gjort någonting förTibet, eller kommer den att göra någonting?Anf. 57 Statsrådet ():Herr talman! Jag är överens med omatt verkligen lider under ett förskräckandeförtryck. Det är heller inte alldeles enkelt att görabiståndsinsatser. En del görs, bl.a. för flyktingarfrån i andra länder.Jag kan försäkra att när jag besökte för någontid sedan tog jag upp saken mycket rejält ochgrundligt med ledare där, med den lilla verkan detnu hava kan.Vi är inte på något sätt avogt inställda, utan gör vadvi kan för att på något sätt, jag höll på att sägainfiltrera -- för det är vad det gäller -- medbiståndsinsatser för Tibet.InformationsteknologiAnf. 58 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga tillstatsministern.I förra veckan höll statsministern ett tal vidIngenjörsvetenskapsakademiens jubileumsfondsom handlade om informationsteknologins framtidoch möjligheter i samhällsutvecklingen.Statsministern framförde vid detta tal att för att geledning och inriktning för en bred nationell satsningpå informationsteknologin kommer statsministernatt tillkalla en kommission.Det finns ett brett gemensamt intresse mellanregeringspartierna och Socialdemokraterna inomdetta område, vilket motionerna från allmännamotionstiden visar. För 14 dagar sedanpresenterade vi i vår motion samma idé om en bredkommission för IT.Min fråga till blir: På vilket sätt kommeroppositionen att ges rätt att deltaga i denna förnationen så viktiga fråga?Anf. 59 Statsminister ():Herr talman! Jag sätter värde på det stöd som jagär övertygad om finns på stor bredd i denna riksdagför att vi skall göra rejäla satsningar för att lyftafram som ett högteknologisamhälle. Jagtror det är viktigt inte minst i dessa tider där vi harvarit så fokuserade vid det gamla, krisen ochproblemen, att vi också ser alla de möjligheter somSverige har att hävda sig väl i av väldigglobal och teknologisk omvandling.Därför är det viktigt att notera att denna nationellakommission är till för att framför allt samlaregeringens arbete och ta fram olika förslag. Viskall inte göra det som något samlat paket, utan vårsträvan är att löpande ta fram förslag och sedanpresentera dem för . Självfallet kommervi både att lyssna på förslag som kommer frånriksdagen och att sätta värde på dialogen i sambandmed att vi presenterar förslagen för riksdagen.Som det är tänkt är det en kommission medregeringens företrädare, med vissa myndigheteroch med företrädare för vissa externa intressen --icke bredare än så i nuvarande läge.AktiebeskattningenAnf. 60 ():Herr talman! En regering har saker och ting somden måste göra och andra saker som den vill göra imån av möjlighet. Det som måste göras är attvidta åtgärder för att få ned arbetslösheten och föratt få ned budgetunderskottet.Skulle statsministern mot den bakgrunden viljaförsöka förklara för mig och kammarens ledamöterhuruvuda skattebefrielsen av utdelningen tillenskilda aktieägare är något som regeringen måstegöra för att få ned arbetslösheten ochbudgetunderskottet eller något som regeringen villgöra av ideologiska och i mina ögon snedvridnafördelningspolitiska skäl.Anf. 61 Statsminister ():Herr talman! Det finns sådant som man både villgöra och måste göra. Det måste göra är attfå fart på tillväxt och företagande. Utan tillväxt ochföretagande får vi aldrig några nya jobb. De nyajobben måste komma i de enskilda företagen. Vikan inte alla jobba på AMS eller i den offentligasektorn. Det tror jag att vi numera faktiskt äröverens om.För att jobben skall komma i de privata företagenmåste det fram investeringskapital. För attinvesteringskapital skall komma fram måste detvara en rimlig beskattning av detta kapital. AttSverige som ett av de allra sista länderna i Europaavskaffar det orimliga systemet meddubbelbeskattning av riskkapitalet i företagen ärinte för . Det är snarare . Detta ärnågonting -- låt mig bara understryka det -- somFinland har gjort och som har gjort, om vihåller oss till den allra närmaste världen.Det finns inget land som tror att man kan fåföretagarexpansion och investeringar om man haren dubbelt så hård beskattning på det kapital somgår till framtidssatsningar i företagen som på detkapital som vi alla sätter in på banken. Det här ärnågot som vi vill göra, det är någonting som vimåste göra och det är någonting som är nödvändigtför att klara sysselsättning och tillväxt för Sverige.Förändringen av pensionssystemetAnf. 62 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsrådet med anledning av diskussionen omförändringar i pensionssystemet.Svenska arbetsgivareföreningen har upplevt dettasom en stor bromskloss. Jag önskar att regeringenklargör sin uppfattning när det gäller löneökningarsom en förutsättning för ökade egenavgifter. Jagtror att det är viktigt att svenska folket får ettklarläggande besked i den frågan, annars ställerman inte upp.Anf. 63 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror att svenska folket ochSvenska arbetsgivareföreningen har fått detklargörandet från regeringen redan, via både migoch skatteminister är alldeles klart att det förslag som läggsfram av pensionsarbetsgruppen -- en grupp i vilkenjag är ordförande och där de fyraregeringspartierna och Socialdemokraternasrepresentanter är överens om uppläggningen --innebär att det skall ske en växling av avgiftermellan arbetsgivaravgift och egenavgift. Dentekniska lösningen är att arbetsgivaravgifternasänks och att bruttolönerna höjs. Därmed ges detmöjligheter till egenavgifter.Jag tycker också att man från arbetsgivarhåll desenaste dagarna har klargjort att man tycker attpensionsreformen är angelägen, att man tycker attdet är bra med egenavgifter och att man tycker atttekniken är den rätta. Jag hoppas att det som harvarit har varit det i en ledare kallade en storm i ettvattenglas. Sedan kan man alltid diskutera vems feldet var att det stormade i vattenglaset.Utgiftsökningar till följd av indexregleringarAnf. 64 (nyd):Herr talman! Jag vill ställa en fråga tillstatsministern.Samme finansminister som hänvisade tilli sitt svar till är intervjuad i senastenumret av förenings tidning . Där hävdar han att ett av de svårasteproblemen att komma till rätta med när det gällerbudgetunderskottet är automatiken i allaindexreglerade ökningar på utgiftssidan. Jag troratt det i stort sett bara är eller något ditåt sominte är indexreglerat. Enda möjligheten att kommatill rätta med detta är att kunna ha ett annat systemän indexreglering.Nu undrar jag om statsministern delar Kjell-OlofFeldts uppfattning och om han i så fall ämnar göranågot åt det i form av ett rejält förslag.Anf. 65 Statsminister ():Herr talman! Jag har inte läst artikeln. Vikonfererade litet här. Jag tror nog att siffran 15 %kan ha varit riktig , men jag trorinte att det är så längre. Det här har undergått enicke oväsentlig förändring. Jag skall ta reda på densiffra som gäller nu.Visst finns det system som på ett eller annat sätt ärbundna till löneutveckling eller prisutveckling. Vihar i delar av socialförsäkringssystemen en inbyggdtrygghet, en följsamhet med antingen det ena ellerdet andra. Visst kan detta i någonutsträckning vara ett problem. Men vi vet ocksåvilka krav som ibland ställs i denna kammare på attt.ex. pensionärernas standard skall utvecklas på ettrimligt sätt i förhållande till densamhällsekonomiska utvecklingen.Även om jag delar uppfattningen att man skallkomma bort från den typen av automatik som ledertill att man missar en nödvändig följsamhet medutvecklingen av den reala ekonomin, tror jag inteatt man kan komma till en situation där vi inte harnågon typ av följsamhet. Låt mig bara peka påpensionssystemet som ett exempel. Men vi hargjort ganska aktningsvärda ansträngningar för attkomma bort från en hel del av indexeringarna ochde automatiska ökningssystemen som förut ställdetill ett så stort problem, och som fortfarande delviskan vara ett problem, men inte alls av denstorleksordning som det var förr.RysslandAnf. 66 ():Herr talman! Jag har en fråga till statsministern.Utvecklingen i inger oss alla oro. Det ärbara självt som kan avgöra sitt öde. Vi sernu hur gammelkommunister och högerextremisterskördar framgångar på grund av de sociala ochekonomiska problemen. Omvärlden tvekar ocksåom i vilken form man skall stödja.I det läget lär statsministern på en alptoppnågonstans ha rekommenderat att ha merav chock än terapi i sin ekonomiska politik. Jagskulle vilja veta om detta var statsministerns privatauppfattning, som han framförde till världspressen,eller om det är en ledstjärna i regeringensRysslandspolitik.Anf. 67 Statsminister ():Herr talman! Det jag framför allt ägnade mig åt idet sammanhanget var att titta på den ekonomiskautveckling som har varit i . Det finns enuppfattning, som jag har noterat iblandmarknadsförs av ellersocialdemokratiska företrädare, att det harbedrivits en s.k. chockterapipolitik i . Såär ju inte fallet.Huvuddelen av de ekonomiska problem som manhar i är ju en följd av det gamlakommunistiska planhushållningssystemet. Men en betydande del är också en följd av deofullständigheter, oklarheter och ryckigheter somutmärkte den ekonomiska politiken framför alltunder , då saker och ting förvärrades.Men i någon utsträckning beror de också på att manunder har haft svårigheter attfullfölja en rak reformkurs. Det kan man i viss månha förståelse för. Det är inte alldeles lätt.Men det är viktigt att identifiera att det inte harvarit för mycket av reformer i , som detibland låter som när man lyssnar påsocialdemokraterna. Det har varit för litet avekonomiska reformer i . Det behöver integöras mindre, det behöver göras mer.Det som framför allt är faran och hotet just nu ärrisken för hyperinflation. När man talar om socialtansvarstagande skall man veta att detorättfärdigaste som kan drabba ett samhälle ärhyperinflation. De inflationstakter vi talar om ärinte hundratals procent, det är tusentals ellerkanske mer än 10 . Pensionärers och spararespengar bara försvinner. Men de som sitter påtillgångarna, de gamla direktörerna eller vilka detnu är, klarar sig. Vanligt folk drabbas. Därför ärfaran för hyperinflation någonting som det finns allanledning att uppmärksamma. Det skulle fåvittgående sociala och politiska konsekvenser.Moralhöjande åtgärderAnf. 68 ():Herr talman! Jag vill ställa en fråga om moral tillstatsministern.I gårdagens TV-program beskrevs dehejdlösa svindlerier som skett i fackföreningsägdaBPA. Ilskna och besvikna arbetslösabyggnadsarbetare var djupt upprörda över hurhöjdarna inom BPA hade skott sig på ettoanständigt sätt.Det är uppenbart att sådant förekommer inte barainom den röda rörelsen. Men det bekymmersammaär att när höjdarna beter sig på det sättet finns detrisk för att moraluppfattningen bland vanligamänniskor vittrar sönder.Har regeringen någon strategi för att höja moralenbland det svenska folket när det gäller denna typ avbeteende?Anf. 69 Statsminister ():Herr talman! Som påpekade har viinte någon möjlighet att ingripa mot vad som harskett i det här fallet i fackföreningsägda företag.Där får man utgå från att de själva städar upp.Vi har haft ett ansvar för att ingripa mot demissförhållanden vi har sett inom den statligaverksamheten. Låt mig nämna de fallskärmsavtal viblev medvetna om när vi flyttade in iregeringskansliet. Vi drev -- mot juristernasinrådan -- frågan till åtal angående de personer somvi ansåg hade, mot bakgrund av vad som hadeinträffat, fått ersättningar som inte på något sätt varskäliga. Det hela slutade med att vi lyckadesåterkräva ett antal tillskattebetalarna.Detta gjorde vi framför allt inte av statsfinansiellaskäl utan av moraliska skäl. Vi ville göra enmoralisk markering mot den typen av oskick somdessa fallskärmsavtal ledde till. Sedan kan manvara förvånad över att den typen av bristande moralsom vi tyckte oss se i delar av den statligahanteringen visade sig vara ännu mera utpräglad iandra delar av samhället. Vi har gjort en god insatsom de exempel vi har statuerat med hjälp avregeringens ingripanden mot fallskärmsavtalenleder till att man på andra ställen blir mera aktsamän vad man varit tidigare.Anf. 70 FÖRSTE VICE TALMANNEN:Härmed är frågestunden avslutad.Jag beklagar att några ledamöter som har begärtordet inte har fått det. Jag önskar bättre lycka nästagång.Jag tackar statsministern och övriga statsråd för ermedverkan i kammaren i dag.5 § Anmälan om frågaAnmäldes att följande fråga framställtsden 16 februari1993/94:355 av () tillkulturministern om ökat antal flyktingar iVärmland:2 000 kosovoalbaner förväntas inom en snarframtid komma att utvisas från till Sverige.Enligt den information som getts polisen är detfrämst på grund av pågående och rädslan förskilda aktioner som ligger bakom de norskamyndigheternas utvisningsbeslut. Det finns ettstörre antal flyktingar som efter utvisningsbeslut iSverige tagit sig över gränsen till i hopp omen . har tillämpatregeln om första asylland, vilket innebär att deflyktingar som kommit via återbördas hit.Det blir i första hand till de skickas,varav de första redan anlänt. Karlstadspolisen harbett angränsande polisdistrikt om hjälp att med allatill buds stående medel söka klara den närmastförestående flyktingvågen. Befintliga arrestlokalerär fyllda till bristningsgränsen. söker man medljus och lykta efter lämpliga lokaler i syfte att kunnahysa de återvändande flyktingarna. Runt om iVärmlands län, i ett antal kommuner finns ledigalokaler att tillgå i form av bl.a. förutvarandeflyktingförläggningar. Under en kortareövergångstid borde dessa lokaler kunna användasför att tillfälligt hysa dessa flyktingströmmar.Är statsrådet beredd att i samråd medjustitieministern vidta lämpliga åtgärder för attombesörja både lokal- och bevakningsfrågor isamband därmed?6 § Kammaren åtskildes kl. 15.13.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 2§ anf. 9 (delvis),av andre vice talmannen därefter t.o.m.ajourneringen ochav förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.