prot · GH09102 · 1994-05-04 00:00:00 — Vår begäran att man skall förbjudarasistiska organisationer görs ju mot denbakgrunden att faktiskt 1971 ratificeradeden där det sägs att staterna ärskyldiga att med alla lämpliga medel, däriblandlagstiftning, göra slut på rasdiskriminering i alladess former och uttryck.Sverige gör en egen tolkning när man anser att manfullgör konventionsåtagandena. Det må så vara.När det gäller olika länders sätt att fullgörakonventionsåtagandena kritiserar Sverigeexempelvis för att inte leva upptill bestämmelserna i den allmännanarkotikakonventionen --psykotropkonventionen -- vad beträffarnarkotikan.Sverige har faktiskt nästan satt i system att inte följade konventionsåtaganden man har gjort.Den 7 maj hade jag en interpellationsdebattmed . Hon sade att regeringennaturligtvis gör allt för att fullgöra sinakonventionsåtaganden när det gäller FN:sbarnkonvention. Vi ser kritik motregeringen för att den inte gör någonting för att levaupp till detta. I konventionen står det bl.a. attmedlemsländerna skall göra allt vad de kan för attskydda barnen mot att utsättas för sexuellahandlingar och utnyttjas. Att inte följa FN:suppmaningar trots att man har ratificeratkonventionerna är i och för sig ett led i regeringenspolitik. Det är konsekvent.Som jag sade i mitt anförande har Riksåklagarenoch många andra med honom sagt att denlagstiftning som behövs finns. Vi behöver inteskapa ytterligare lagar. Det finns inte bara enuppenbar risk, utan det förekommer faktiskt i dagatt man gör skillnader när man dömer i vissa fall.Det finns en utbredd omvänd rasism när det gällerdomar i tingsrätten, speciellt i tingsrätt.Studera de domarna, ! Denna lagstiftning förstärker denomvända rasismen och skapar enfrämlingsfientlighet. Det tror jag varken BirgitHenriksson eller någon annan i utskottet önskar.Anf. 160 ()replik:Herr talman! Både den utredning som har sett överfrågan liksom regeringen och ett enigt utskott -- Nydemokratis representant undantagen -- bedömerfaktiskt att den svenska lagstiftningen fullgörkonventionsåtagandena vad gäller förbud motrasistiska organisationer och kriminalisering avdeltagande i eller stöd till sådana. En stor majoritetav remissinstanserna har också varit av sammauppfattning. Dit hör faktiskt riksåklagaren,, den svenskaavdelningen av den internationellajuristkommissionen m.fl.Det är riktigt att en del remissinstanser också harriktat kritik -- exempelvis Samarbetsorganet förinvandrarorganisationer i och . Men vi har i detta fall valt att följajuristernas tolkningar, vilket är brukligt.Anf. 161 (nyd)replik:Herr talman! Det är riktigt att regeringen har gjortdenna bedömning. Men förtroendet förregeringens bedömningar när det gäller att tolkaFN:s konventioner är litet i många sammanhang.Jag drog ett par exempel.Jag hävdar att regeringen gör en felaktigbedömning även . Jag upprepar att detär synd att ett litet parti i regeringen skall påverkaså att man faktiskt på grund av något slagsskuldkänslor -- jag vet inte vad som ligger bakom --ökar den s.k. främlingsfientlighet vi upplever. Manförstärker denna.Det finns en rad utredningar som påvisar att manfaktiskt behandlar invandrare, utländskamedborgare och svenskar olika i våra svenskadomstolar. Att inrätta en lag som förstärker dettaär olyckligt.Anf. 162 ()replik:Herr talman! Det är enskilda ledamöter i som har kritiseratSverige. De hävdar att vi är skyldiga att införa ettuttryckligt förbud mot rasistiska organisationer ilagstiftningen.Men har liksom flera andra stater hittillsansett att konventionen inte innebär plikt attlagstifta om sådant förbud utan att varje stat harrätt att själv bestämma vilka metoder man skallanvända för att fullgöra konventionens syfte.Skälen till ställningstagandet har varit att vårlagstiftning medför att varje yttring av rasism ärförbjuden i svensk lag. Lagstiftningen är tillräckligför att i praktiken tvinga organisationer somfrämjar rasdiskriminering till passivitet. Utskottethar också bedömt att detta är rätta vägen att gå.Anf. 163 ():Herr talman! Till betänkandet JuU13 om rasistiskbrottslighet har motioner men intenågon meningsyttring. Det beror på vår storaarbetsbeslastning att jag inte har hunnit vara med iutskottet vid justeringstillfället. Jag vill därför yrkabifall till vår motion A34.Vänsterpartiet har i betänkandet fleramotionskrav, eftersom utskottet behandlarmotioner från ända i dettabetänkande. Vi anför i vår motion att harförbundit sig att vidta lagstiftningsåtgärder i ochmed att den internationella konventionen med detkravet ratificerats.Sverige har fått kritik, och vi får fortfarande sådan,nu senast vid möteden i . Vid genomgången av densvenska rapporten påpekades bl.a. att just förbudetmot rasistiska organisationer var en av de viktigastepunkterna i konventionen och att borderespektera den.I litet inlindade ordalag kan man förstå attkritikerna var litet förundrade. De påpekade attSverige har djupa demokratiska rötter och ett långthistoriskt samarbete med kommittén, men att manändå ansåg sig tvingad att uppmana den svenskaregeringen att fullfölja sina åtaganden.Det fanns också med en lista över organisationersom även finns etablerade i och som avkommittén betraktades som rasistiska och bordeförbjudas. Det togs också upp att attacker motflyktingar hade ökat i . Vi fick även en delfrågor angående Diskrimineringsombudsmannensställning och arbetsmöjligheter. Det sades attsvensk polis och åklagare såg milt och överseendepå brott med rasistiska inslag. Man ansåg attrasistiska inslag och motiv var alarmerande.Herr talman! Jag har inte haft tillgång till helagenomgången av den svenska rapporten utanenbart de sammanfattningar som kommitténofficiellt har lämnat till pressen. Men det ärallvarligt om när det gäller internationellaåtaganden anser att vi godtyckligt kan tolka dessaalldeles själva. Det är allvarligt för vårt rykte i deinternationella församlingarna.I motion A34 har vi också ettyrkande innebärande en begäran om att ibrottsbalken införa att rasistiska inslag skall utgörasärskild straffskärpningsgrund.Herr talman! Det som inträffade i påvalborgsmässoafton, när en SSU-aktiv flicka fickett hakkors inristat i ena kinden, skulle troligtvistäckas av den föreslagna lagen om rasistiska motiv.Antag att flickan inte hade varit ordförande i ,men ändå haft en jacka med SSU-märke på ryggen,som hon kanske ärvt av något syskon eller fått pånågot annat sätt, och alltså inte varit politisktorganiserad, och hon hade blivit knivskuren utanatt det blivit ett så tydligt hakkors, medan männenhade ropat som de gjorde: socialistsvin ochsocialistjävel. Hade då det föreslagna lagrummeträckt till?Det som utlöste handlingen var SSU-märket.Någon annan kunskap om flickans eventuellapolitiska tillhörighet hade inte männen. Uppsåtethade varit lika klart även om inte mannen medkniven hade klarat av att göra ett så tydligt hakkorsi kinden på flickan.Jag tänker lämna detta motionsyrkande omstraffskärpning vid rasistiska inslag. Men händelseni gör att jag även yrkar bifall till vår motioni detta hänseende. Det har vid andra tillfällen visatsig vara litet svårt, vilket även skrivs i betänkandet,att dra gränser. Men praxis får utarbetas idomstolarna.Herr talman! Jag yrkar bifall till motion A34yrkande 1 beträffande mom. 2 och yrkande 2beträffande mom. 6.Anf. 164 ()replik:Herr talman! Jag börjar för säkerhets skull med attyrka avslag på dessa yrkanden och bifall även idessa delar till utskottets hemställan.Berith talade om att man fått kritik ochfortfarande får kritik därför att inte till fulloändrar sin lagstiftning. När det gäller just förbudmot organisationer osv. är det en fråga där Sverigehar en speciell grund.Sverige har en unik tryckfrihetsförordning ochyttrandefrihetsgrundlag, där man tillförsäkrar allatillgång till fri press och yttrandefrihet. Ändå harman på många sätt genom brottsbalksförändringaretc. hindrat organisationers verksamhet utåt.Jag tycker att vi skall slå vakt om detgrundlagsskydd som vi har i och som tillmånga delar är unika. Jag har mycket svårt att överhuvud taget föreställa mig att någon kan anklagaSverige för att icke vara en gammal gedigendemokrati. är en så gedigen demokrati attvi har ett skydd som få andra länder, om ens någotannat land i världen, har.När det gäller ett överfall på en ung flicka, som vihar läst om i tidningen, är det enligt min meningsvårt att över huvud taget diskutera någonting sominte är utrett. Vi vet icke bakgrunden till detta, ochvi vet icke vilka gärningsmännen har varit, utandetta har enbart refererats i tidningen.Jag hänvisar, för att spara tid, till mitt tidigareanförande, där jag klart har redogjort för varförutskottet här har stött regeringens proposition.Anf. 165 () replik:Herr talman! kommer givetvis även ifortsättningen att få kritik på detta område. Det ärinte så att det sitter personer i kommittén som intevet någonting om juridik eller någonting omSverige.Man har verkligen satt sig in i både vad vi har förlagstiftning och den redogörelse som Sverigelämnat över den lagstiftning vi har. Men ändå riktaskritik på just denna punkt. Man kan inte förstå attSverige kan acceptera att rasistiska organisationerskall ha samma rättighet att organisera sig. I ochmed att de har organiserat sig finns också i nästasteg en verksamhet.Det finns ett svenskt ordspråk som kanske ärgångbart i detta fall: Bättre att stämma i bäcken äni ån.Anf. 166 ()replik:Herr talman! Jag har bara en kort kommentar.Berith säger att kommer attfortsätta att få kritik. Ja, det är möjligt, men i så fallutgår jag ifrån att man i lugn och ro, genomnoggrann hantering och med hörande av lagrådet,ser över om man eventuellt behöver görajusteringar. Jag tror inte att det behövs förnärvarande.Berith tog upp att en viss oro har blossatupp i det svenska samhället. Den kan ju faktisktockså ha andra orsaker. Det har varit svårt att öppetdiskutera det sätt som vi har sköttinvandrarfrågorna på. Sedan har vi faktiskt tagitemot fler invandrare per capita än de flesta länderi i-världen. Detta har skett under svåra tider medstor arbetslöshet. Det vore nästan konstigt omingen opponerade sig eller hade en annan mening.Jag hävdar fortfarande att vi har en mycketomfattande lagstiftning. Jag menar att vi kantillämpa den på bästa sätt. Det finns allamöjligheter att komma åt det mesta. Vi harbeskurit dessa organisationers möjligheter attverka i samhället. Det måste ändå vara detviktigaste.Anf. 167 () replik:Herr talman! Först måste jag kanske påpeka att detblev ett missförstånd. Jag redogjorde för dekommentarer som fick i Genèvenär det gällde oroligheterna i det svenska samhälletoch polisens sätt att hantera dessa fall.I vårt motionsförslag kräver vi inte att en sådan lagskall vara införd dag när vi röstar. I vårmotion har vi ett förslag om att man skall utgå ifrånden utredning som finns och göra de modifieringarsom kan behövas. Vi skall försöka att hitta vägarför att både uppfylla konventionen och få en lagsom förbjuder rasistiska organisationer.Anf. 168 HANS ():Herr talman! Ett stort antal socialdemokrater harväckt motioner i det här ärendet och även tidigareunder den allmänna motionstiden. Vi har bl.a.motion A36 och motion Ju619. I motion Ju619yrkas att hos regeringen begär att ettlagförslag mot organiserad rasism framläggspå grundval av förre JK Hans Starks utredning ochi enlighet med vad som anförts i motionen i det härämnet.Herr talman! Jag yrkar bifall till det av mig upplästayrkandet.I båda de motioner som jag har berört hänvisar viockså till det remissyttrande somdiskrimineringsombudsmannen har gjort. Detyttrandet innebär vissa justeringar av Starksutredning som är värda att beakta.När vi har en diskrimineringsombudsman medmycket stor erfarenhet på det här området är detmärkligt att utskottet inte i högre grad har beaktatvad han har framfört. Jag får väl fråga BirgitHenriksson om det. Det han säger är ett stöd bådeför vår socialdemokratiska motion och för denmotion som har talat för.Det är liten skillnad mellan dessa tre motioner -- vihar ju två socialdemokratiska motioner -- och detsom har framfört här. Jag är inteklar över om förslag vill stå påsamma grund som Starks utredning med justeringarfrån diskrimineringsombudsmannen. Jag tycker attdet socialdemokratiska förslaget är mer preciseratoch distinkt.Birgit har talat om yttrandefrihetoch grundlagsskydd. I det sammanhanget vill jagerinra om att för länge sedan har beslutatom att det är förenligt med grundlagen att införakriminalisering av organiserad rasism. När denändringen företogs i vår grundlag sade man att detgjordes för att den här frågan skulle kunna bevakasi fortsättningen och för att man skulle kunna införaen lagstiftning när behovet uppstår.Det kan väl inte råda någon tvekan om att dehändelser som har förekommit under de senasteåren ger anledning till ett införande av en sådanlagstiftning som Stark och Orton har förespråkat.Redan på 60-talet när den här frågan var aktuellhade frågan om en kriminalisering av organiseradrasism ett stöd bl.a. från iSverige.Birgit talar om att det bara är enskildaledamöter i FN:s kommission för avskaffande avrasdiskriminering som har uttalat sig. Det är så,, att det inte fattas några beslut avkommissionen som sådan. Det är de enskildakommittéledamöterna som uttalar sin mening. Denhär kritiken har ständigt upprepats av flertaletenskilda ledamöter i den här kommittén.Även om man kan diskutera vad som följer avkonventionen är det alldeles klart att ett minimumför att uppfylla konventionen är att genomföraHans Starks förslag. Det förbättras klart om mangör de tillägg som Orton har föreslagit. Däremotkommer den hållning som utskottet intar att ledatill att vi får fortsatt kritik för att vi inte uppfyllerkonventionen.Det är mycket viktigt att vi får ett instrument för attkunna beivra den organiserade rasismen. Då räckerdet inte med de lagbestämmelser som BirgitHenriksson har talat om. Det fordras att manvidgar detta på det sätt som föreslagits.Det är verkligen beklagligt att utskottet har varit såpassivt i den här frågan. Man har inte ens tagit fastapå ett förslag som man skulle kunna ha både somtillägg och som alternativ, nämligen att man hadekunnat göra ett tillägg till brottsbalksbestämmelsenom hets mot folkgrupp. Vi föreslår detta i en avvåra motioner. Vi menar att man skulle kunnainföra ''grov hets mot folkgrupp''. Vi skriver imotionen: Vid bedömande av om brottet är grovtskall särskilt beaktas om gärningen ellerverksamheten utövats organiserat, medfört storskada eller eljest varit av särskilt farlig art. Självalagtextformuleringen finns i en rad andrabestämmelser.Här hade utskottet verkligen en chans att göraåtminstone detta minimum. Jag förvånar mig överatt utskottet inte har gjort det, eftersom jag i endebatt med justitieutskottets ordförande framladedet här förslaget och hon tyckte då att det var bra.Man undrar då vad som har hänt under ärendetsgång.Anf. 169 (nyd):Herr talman! Jag vill göra ett förtydligande förHans Göran . Som jag sade i mitt anförandeställer sig Ny demokrati bakom det förslag somEDU, den utredning som Hans Stark har lämnat,har lagt fram vad gäller rasistiska organisationer.Det råder inget tvivel om det.Bakgrunden till detta är att har ratificeratFN:s konvention på det här området. OmSverige har ratificerat konventioner skall vi ocksåleva upp till de åtagandena, annars skall vi interatificera konventionerna. tapparinternationellt i trovärdighet om vi gör alltför vidatolkningar av olika , som vifaktiskt har ratificerat. Jag skall inte återigen räknaupp de områden där har fått kritik, bådeinternationellt och nationellt, därför att vi inteuppfyller konventionerna.Anf. 170 HANS ():Herr talman! Det förslag som Stark och Orton harpresenterat och som vi har beskrivit i motionen gårut på att deltagande i alla slags organisationer somägnar sig åt organiserad förföljelse på grund av ras,nationellt ursprung eller trosbekännelsekriminaliseras. Vi tar alltså fasta på deltagandet ochdet aktiva stödet till organisationerna.Det finns en annan konstruktion, som har införts ien del länder, och som innebär att man inte tar fastapå de enskildas agerande utan i stället riktaruppmärksamheten mot själva organisationen. Jagtror inte att det är den bästa lagtekniska lösningen,eftersom det kan uppstå svårigheter ibevishänseende eller ikriminalutredningsproceduren.Mitt intryck är att i sin reservationväljer just det andra alternativet och inte det vi harbeskrivit i vår motion.Anf. 171 (nyd):Herr talman! Om hade läst vårmotion hade han sett att vi stöder det förslag somäven finns i bil. 2 till propositionen och somomfattar förslag till ändringar i 2 kap. 14 § andrastycket regeringsformen, förslag till 16 kap. 7 §brottsbalken, förslag till 7 kap. 4 § punkt 16tryckfrihetsförordningen och förslag till ändring i1 § lagen (1952:98) med särskilda bestämmelser omtvångsmedel i vissa brottmål. Det är detta förslag vistöder.Anf. 172 HANS ():Herr talman! Jag vet att detta står uppräknat imotionen, men i själva reservationen står: ''mening bör dessa organisationerförbjudas.'' Jag tycker att det trots allt finns enoklarhet här, och därför är det enligt min meningbättre att kammaren bifaller vår motion 619.Anf. 173 ():Herr talman! Jag vet inte om inne i kammaren när jag höll mittinledningsanförande. Där hänvisade jag just tillmånga av de lagar vi har och även till grundlagen.Så sent som infördes t.ex. enskärpning av straffen för en rad brott.Straffmaximum för ofredande höjdes t.ex. från sexmånader till ett års fängelse. I den propositionenframfördes att de allt synligare rasistiskatendenserna hos vissa grupper måsteuppmärksammas, att staten med kraft måste visaatt brott med rasistiska motiv inte kan tillåtas ochatt ett långvarigt trakasserande med rasistiskamotiv kan ha ett högt straffvärde även omgärningen i sig inte kan hänföras under annatstraffbud än ofredande. har alltsåen rad åtgärder vidtagits.Hans Göran säger också att flerasocialdemokrater har motionerat i dessa frågor ochyrkat bifall till sina motioner. Jag yrkar därföravslag på dessa motioner och bifall till utskottetshemställan på dessa punkter.Jag vill påpeka för att samtligasocialdemokrater i utskottet ändå har ställt sigbakom utskottets skrivning. Utskottet är enigt påalla punkter med undantag av dem som berörs avde reservationer som har fogat tillbetänkandet.Anf. 174 HANS ():Herr talman! Jag hörde nog -- hoppas jag --praktiskt taget allt vad sade. Jagfäste mig vid vad i sitt anförandesade om att det mer gällde att ta fasta påyttrandefriheten, som är grundlagsskyddad, än attgöra det möjligt att införa de bestämmelser som jaghar talat om beträffande organiserad rasism.Den lagstiftning vi har på det här området, bl.a.den som rör hets mot folkgrupp, är ju också den ettintrång i yttrandefriheten. Det betyder att vi ärberedda att prioritera kampen mot och beivrandetav rasism och liknande företeelser framföryttrandefriheten. Detsamma bör enligt min meninggälla i fråga om organisationsfriheten, som ju inteär artskild från yttrandefriheten. Det finns en radundantag i detta sammanhang.Vad det rör sig om är att vi måste få starkareinstrument för att bekämpa deltagandet iorganiserad förföljelse. Jag menar att utskottet harvarit alldeles för knapphändigt i den här väldigtviktiga lagstiftningsfrågan. Det är förvånande har tagit så lätt på den här saken. Att det sedanär stor uppslutning kring detta inomjustitieutskottet gör inte saken bättre.I betänkandet står att det enligt utskottetsuppfattning '''' inte finns skäl att gålängre. Då undrar jag: Innebär uttrycket ''förnärvarande'', som används ibland, att utskottet äröppet för att ta nya steg om den lagstiftning som vinu har och den ganska blygsamma förändring somsker om förslaget inte håller?Vad det rör sig om är enligt min mening att maninför en straffskärpningsgrund i lagstiftningen menatt denna rättspraxis rent faktiskt finns redan nu.Anf. 175 (nyd):Herr talman! Jag borde inte förlänga denna debattmed tanke på de kolleger som skall hållaanföranden efter mig, men jag vill ändå göra enreflexion, eftersom nämnde attvi diskuterade dessa frågor litet grand i riksdagenunder . Det gällde då straffskärpningari . Då liksom nu tog Ny demokratiinitiativet att föra fram vad framförde för att komma åtsådana förföljelser och trakasserier som drabbatbl.a. i ochsocialdemokraternas partisekreterare . ville införa en lagom grovt ofredande, eftersom man bedömde på det sättet skulle kunna komma åt demänniskor som ägnar sig åt sådan verksamhet.Utskottet var inte lyhört för detta då och är det inteheller . Jag undrar i mitt stilla sinne om det är såatt förslagen kommer från fel håll. Det vore kanskegenant att anta förslag som kommer från Nydemokrati, som -- om också inte så mycket påsenare tid i denna kammare, men utanför den -- harutmålats som särskilt främlingsfientligt ochrasistiskt. Varför kan man annars inte komma tillskott när det gäller dessa krav, som framförs intebara av oss utan också av Domareförbundoch andra kritiker som menar att inteuppfyller sina konventionsåtaganden?Är bakgrunden den att förslagen kommer från felhåll? De kommer kanske att genomföras när andrakommer till makten och tar till sig dessa. Det vorebra för dem som drabbas av trakasserierna.Anf. 176 ():Herr talman! Låt mig bara tala om för Hans GöranFranck att jag är väl medveten om att man redanhar naggat yttrandefriheten i kanten genom detsom redan är gjort. Men därmed är inte sagt behöver ta flera steg.Formuleringen '''' används därför attvi i utskottet har den vanan att låta oss informerasockså av dem som ha ansvar för övervakning ochkontroll i syfte att det skall flyta bra i samhället. Vihar haft icke öppna men väl informella diskussioneri utskottet, och har vi utom vadavser Ny demokrati enigt bedömt att detta ärtillräckligt.Jag vill inte ytterligare förlänga denna debatt. Vikommer inte längre, eftersom vi talar förbivarandra.Anf. 177 HANS ():Herr talman! Jag vill bara avsluta detta med att sägaatt utskottet har tillfört mycket litet på dennapunkt. Det enda som man har kommit fram till ärförslaget om straffskärpningsgrunden i detavseende där vi redan har en viss praxis. Jag tyckeratt det är bra att detta blir förtydligat i lagtext, menman har inte ens kunnat gå med på förslaget frånDiskrimineringsombudsmannen och från oss i enmotion om att man skall utreda kriminalisering avallvarlig diskriminering i arbetslivet.Jag vidhåller att utskott och departement har varitalldeles för passiva med hänsyn till att utvecklingenhar blivit mycket allvarligare än man kunde förutseredan då man genomförde grundlagsändringen. Jagutgår ifrån att åtminstone en tillräckligt stor del avutskottet i fortsättningen skall tolka uttrycket ''förnärvarande'' så, att man verkligen lägger fram nyaförslag i den riktning som vi motionärer ochDiskrimineringsombudsmannen förespråkar.Anf. 178 ():Herr talman! Jag vill bara lämna en mycket kortinformation. Vi har i vårt utskott över huvud tagetinte behandlat frågan om diskriminering iarbetslivet. Den frågan har hänvisats till ett annatutskott.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )14 § Disciplinförseelser av krigsmän m.m.Föredrogsjustitieutskottets betänkande1993/94:JuU26 Disciplinförseelser av krigsmänm.m. 1993/94:112).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )15 § Utvidgande av Norra betänkande1993/94:JoU20 Utvidgande av (prop. 1993/94:164).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )16 § Bostadsbidrag ochbostadsanpassningsbidragFöredrogsbostadsutskottets betänkande1993/94:BoU16 Bostadsbidrag ochbostadsanpassningsbidrag (prop. 1993/94:100delvis).Anf. 179 ():Herr talman! För många familjer är detbostadsbidragen som gör att man kan välja att boefter de behov man har i familjen i stället för atttvingas till små och trånga alternativ. Det gällersärskilt när den förda bostadspolitiken hargjort det så mycket dyrare att bo.De förändringar som regeringen har gjort påbostadspolitikens område, bl.a. i form av sänktaräntebidrag, har fått stora konsekvenser förbostadskonsumenterna.