prot · GI0922 · 1994-11-15 00:00:00 — Jag har tagit upp rekryteringen tillden högre utbildningen även på andra områden äningenjörs- och teknikerutbildning, exempelvis såda-na lärarutbildningar som kräver att man har gått påett naturvetenskapligt program eller motsvarande.Detta tycker jag i och för sig är bra.Men om vi skall klara av att fånga elevernas in-tresse för de här ämnena, måste det också finnasbehöriga, utbildade lärare, och ett stort bekymmer ilärarutbildningen är att vi har alldeles för fåsökande till dessa utbildningar.Jag tror därför att även detta, hur vi skall klararekryteringen, ger oss anledning att fundera ganskamycket över hur vi skall utforma gymnasieskolan såatt fler elever läser de här utbildningarna. Som detser ut rekryteras nämligen många lärare somkanske inte har behörighet att undervisa i de härämnena i . Jag menar därför att manredan där sänder signaler till eleverna om att dettainte är speciellt viktiga ämnen.Överläggningen var härmed avslutad.22 § Svar på fråga 1994/95:130 om betygssys-temet i gymnasieskolanAnf. 107 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omjag tänker göra någon förändring vad gäller betygs-systemet i gymnasieskolan som kan underlätta lä-rarnas arbete med betygssättning.Eva motiverar sin fråga med attmånga lärare tycker att det är svårt att finna de rättabetygsnivåerna i det nya betygssystemet för gym-nasieskolan. De nya betygskriterierna sägs varaalltför vaga.Jag har förståelse för stora delar av den kritiksom nu riktas mot gymnasieskolans betygssystem.Vi skall dock komma ihåg att betygssättning alltidrymmer stora svårigheter.Vi går över från ett grupprelaterat relativtbetygssystem till ett målrelaterat. Centrala betyg-skriterier skall tolkas lokalt och konkretiseras i denaktuella undervisningsplaneringen. Det är ingen lättuppgift, och det ställer stora krav på lärarna.Tidsplanen för att genomföra det nya betygssys-temet i gymnasieskolan förslogs av den förra, bor-gerliga regeringen och har fastställts av riksdagen.Jag hade gärna sett att det hade skett i en lugnaretakt.Med den tidsplan som gäller tvingas lärarnatolka betygskriterierna parallellt med att de skalltillämpa dem på en årskull gymnasieelever. Dettahar skapat problem i flera fall.Jag är dock inte beredd att nu gå in och föreslånågra förändringar i gymnasieskolans betygssystem.Däremot kommer att följa upp hur denya kriterierna tas emot ute på skolorna. Skolverketfår därigenom signaler om vad som kan behövarevideras och kompletteras.Jag räknar med att vartefter kommeratt kunna presentera ytterligare kommentarmaterialsom kan vara till hjälp för lärarna vid betygssätt-ningen.Jag har dessutom för avsikt att föreslå att rege-ringen ger den parlamentariska kommitté som hartill uppgift att följa den pågående utvecklingen igymnasieskolan (U 1994:02) tilläggsdirektiv sominnefattar en uppföljningen av betygssystemet.När det gäller har regeringen nyli-gen lagt fram en proposition om betyg i det obliga-toriska skolväsendet. Propositionens tidsplan inne-bär att grundskolorna får god tid på sig att diskuterade nya betygskriterierna innan de skall tillämpas.Anf. 108 ():Fru talman! Först vill jag tacka svaret. Det här är kanske den allra vanligastefrågan som jag får från lärare och elever. De undrarhur de skall handskas med ett betygssystem somegentligen har gett dem tre olika betygssystem un-der ett och samma läsår. Jag förstår deras oro ochderas funderingar. Detta är en övermäktig uppgift.Vi varnade för den här situationen redan när denförra fattade beslutet. Ingen skulle varagladare än jag om jag hade behövt stå här ochsäga att vi tyvärr hade fel och att detta gick riktigtbra. Men det är dess värre inte på det sättet.Nu har den här situationen uppstått. Tidspressenhar varit enorm ute på skolorna. Man har inte kun-nat testa fram detta och fått en trygghet i hur syste-met skall användas. Jag har i och för sig inte såmånga synpunkter på själva systemet.Jag tror att skolministern gör en riktig bedöm-ning när det gäller att gå in och göra förändringar isjälva systemet. Det vore att röra till det ännu mer.En ny betygsreform skulle naturligtvis medföraytterligare av oro. Det skulle förmodli-gen skapa ett ännu större kaos än det som har upp-stått. Jag tycker att det är en bra bedömning.Jag tolkar det som skolministern säger så att honvill göra det som går för att underlätta införandet avdet nya betygssystemet utan att utsätta elever ochlärare för ytterligare press genom förändringar avsjälva systemet. Jag tolkar det också så att skolmi-nistern har nåtts av signalen att skolan nu behöverarbetsro.Anf. 109 Statsrådet ():Fru talman! gör en helt riktigtolkning av det jag sade. är vår uppgift att göradet bästa av situationen. Vi måste visa tilltro tilllärarna i deras svåra uppgift och underlätta derasarbete på de sätt som vi kan utan att klåfingrigt gå inoch skapa nya problem.Anf. 110 ():Fru talman! Jag tror att detta besked i sig är enhjälp. Ute på en del skolor har man endera med enviss förväntan sett fram emot en reform eller också- och kanske oftare - varit rädd för att det skulleske. Det här beskedet är en bra signal till dem attjobba vidare med det som de har börjat med. Deskall få den hjälp som går utan att vi rör till det ännumer för dem.Överläggningen var härmed avslutad.23 § Hänvisning av ärenden till utskott ochbeslut om förkortad motionstidFöredrogs och hänvisadesPropositioner1994/95:43 till jordbruksutskottet1994/95:78 till finansutskottet1994/95:109 till socialutskottet1994/95:112 till konstitutionsutskottet1994/95:113 till näringsutskottetMotioner1994/95:L8 - L12 till lagutskottet1994/95:N2 till näringsutskottetBeträffande proposition 1994/95:78 Ett Sverige-hus i hade regeringen föreslagit attriksdagen skulle besluta att motionstiden förkorta-des till tio dagar.Kammaren beslöt att förkorta motionstiden fördenna proposition till att utgå torsdagen den 24november.Beträffande proposition 1994/95:113 Ändring avavtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområ-det (): System för garanti av insättningarhade regeringen föreslagit att skulle be-sluta att motionstiden förkortades till åtta dagar.Kammaren beslöt att förkorta motionstiden fördenna proposition till att utgå tisdagen den 22 no-vember. 24 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återKonstitutionsutskottets betänkanden /95:KU1 -KU7, KU11 och betänkande 1994/95:SkU1Utrikesutskottets betänkanden /95:UU2 ochUU4Socialförsäkringsutskottets betänkanden1994/95:SfU och betänkanden /95:SoU1 - betänkanden /95:KrU1 ochKrU2Jordbruksutskottets betänkanden /95:JoU3 ochJoU5Arbetsmarknadsutskottets betänkande 1994/95:AU3 25 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1994/95:110 bidrag för information om isamband med världsmästerskapen i friidrott iGöteborg 26 § Kammaren åtskildes kl. 16.07.Förhandlingarna leddes av talmannen.