prot · GH0953 · 1994-01-18 00:00:00 — Vilkaåtgärder som skall vidtas i kommunerna måsteanpassas till behov och resurser i respektivekommun.Närings- och teknikutvecklingsverket ()har enligt vad jag erfarit påbörjat en uppföljning avvinterns störningar i elförsörjningen i sydöstraSverige och kommer även att följa uppstörningarna i norra uppföljning kommer att ligga till grundför överläggningar med berörda distributörer omde ytterligare åtgärder som är lämpliga att vidta föratt förebygga elavbrott och för att minskaeffekterna av elavbrott. planerar också eninformationskampanj om förebyggandeskogsåtgärder och anskaffning av reservaggregathos avbrottskänsliga elkunder, främst inomjordbrukssektorn.Det är också en uppgift för att kartläggabehovet av särskilt riktade insatser på svaga delarav distributionsnäten samt att särskilt undersökabehovet av åtgärder i distributionsnäten i glesbygd.Det långsiktiga arbetet med att förstärkadriftsäkerheten är naturligtvis grundläggande närdet gäller att minska risken för elavbrott. Menkortsiktiga åtgärder bör och kan vidtas. Omdistributionsföretagen får tillgång till personal somkan bl.a. utföra arbeten med röjning avledningsgator kan riskerna för nya elavbrott underden minskas. Ett stort antalarbetslösa skulle här kunna ges en meningsfullsysselsättning under en kortare eller längre period.Riksdagen har anslagit betydande belopp försysselsättningsskapande åtgärder som med fördelkan utnyttjas för bl.a. röjningsarbeten ikraftledningsgator. Jag har diskuterat denna frågamed chefen för i de värst utsatta regionerna börkunna komma i gång snabbt, eftersom såvälarbetsmarknadsmyndigheterna somdistributionsföretagen har starka intressen avsådana insatser.Anf. 185 ():Herr talman! Jag skall be att få tacka statsrådet försvaret.Så fick vi äntligen en vit jul i . Det var enriktig jul, så som den skall vara med lagom kyla ochlagom mycket snö. För oss dalslänningar är nogdetta ändå att betrakta som normalt vinterväder,trots att mestadels har varitgröna.För några kom tydligen vintern som en totalöverraskning. blöt snö gjorde livettill ett elände för några tusen människor i Dalsland.Strömmen försvann och därmed ljus och värme.Strömavbrotten varade . I vårttekniskt utvecklade samhälle där strömförsörjningfaktiskt är ett livsvillkor, inte minst för de mångadjurhållande lantbrukarna, är en sådan osäkerhet iströmförsörjningen helt oacceptabel.Den kritik som jag framför riktar sig på intet sättmot anställda. De gjorde ettutomordentligt arbete med de resurser som de hadetill förfogande. De är tvärtom värda en eloge.Vilka möjligheter har egentligen Vattenfallsanställda att förebygga den här typen av, som jagvill kalla dem, onödiga strömavbrott? Vi kan gåtillbaka i tiden. fanns det121 anläggningsarbetare och linjemontörer. Nufinns det 64. Det är en minskning med 57 personer,eller 19 linjelag. Fordonsparken har man minskatmed ett 20-tal fordon, sådana med fyrhjulsdrift somhade varit väl lämpade att sättas in under dessasvåra förhållanden.Detta har inneburit att det förebyggande arbetethar åsidosatts, t.ex. röjning av linjegator. görs det enligtplanerna . Bevisligen finns det linjergenom skogar som inte har röjts på tio år.I näten, företrädesvis i , finns det tusentalsstolpar som är gamla och rötskadade. Säkerhetenkräver att de ersätts.Vidare finns det miltals av äldre ledningsmaterialmed dålig hållfasthet och överföringsförmåga.Vatttenfalls förmåga att förebygga och hanterasådana här situationer är alltså uppenbartotillräcklig, detta medan välutbildade montörer harsagts upp på grund av arbetsbrist.Är detta ett rimligt sätt att förebygga en svårsituation?Anf. 186 ():Herr talman! Jag ber att få tacka näringsministernför svaret. Jag hade ställt min fråga tillförsvarsminister , eftersom fråganom vår elförsörjning har med totalförsvarets civiladel att göra.För att totalförsvaret skall kunna klara avhuvuduppgifterna under kriser och i krig är detviktigt att våra, som de beskrivs, vitalasamhällsfunktioner, t.ex. elförsörjningen, fungerarså störningsfritt som möjligt. Det här handlar ju omen fredstida kris.Anser näringsministern att vårt elnät har en sådanrobusthet som det har beskrivits i propositionen omtotalförsvaret ? Det är naturligtvis ett mål,men jag undrar om elnätet har en sådan kapacitetatt grundläggande fredstida behov kan tillgodosesöver hela landet.Anf. 187 Näringsminister ():Herr talman! Vi kommer först att avvaktaNUTEK:s genomgång av de driftavbrott som harskett i eldistributionen. På så sätt kan vi se vilkabristerna har varit och om distributörerna har gjorterforderliga insatser eller ej.Den utvärderingen kommer naturligtvis att ligga tillgrund för vilka åtgärder som skall vidtas utöverdem som jag redovisade i frågesvaret.När det gäller det krav på robusthet som ställdes1991 vill jag bara markera att det görs vissaytterligare insatser som framför allt gällervästkusten. Där är överföringskapaciteten dålig.Dess värre gör det hela systemet förhållandevissårbart. Detta innebär att förändringar kommer attske stegvis allteftersom nya investeringar görs föratt klara överföringen, inte minst från norra tillsödra , just i den region som är särskilt svag.Dessutom pågår ständigt ett arbete med att stärkahela distributionssystemet för att därmed ökadriftsäkerheten. Detta arbete pågår kontinuerligt,naturligtvis även med somtillsynsmyndighet.Anf. 188 ():Herr talman! Jag förstod att det i samråd medarbetsmarknadsministern hade överenskommits attarbetslösa ungdomar och andra skulle sättas in föratt delta i röjningsarbetet. Är inte det ett exempelpå en rundgång som egentligen är totaltmeningslös? Man säger upp kompetenta utbildadeanställda för att sedan plocka in dem iberedskapsarbeten eller i någon annanarbetsmarknadsåtgärd. Det hade varit rimligt att dehade varit på plats innan snön kom, i synnerhet ihöstas. Det är nog mycket lättare att röjaledningsgator innan snön ligger där.En annan sida av saken är regeringens politik pådetta område totalt sett. I budgetpropositionen kanman läsa avsiktsförklaringarna när det gäller bådeVattenfall och Svenska Kraftnät.Avkastningskravet ligger på . Man kan ocksåläsa om bolagisering som skall syfta tillprivatisering. Om det nu enbart ärmarknadsmässiga principer som utan styrning ochkontroll skall råda finns det all anledning för ossglesbygdsbor att djupt oroas över tillgången tillsäkerhet och rimliga prisnivåer på elmarknadenframöver.Anf. 189 ():Herr talman! Jag instämmer i vad näringsministernsäger i svaret om vårt elförsörjningssystem och desshöga driftsäkerhet. Det är naturligtvis så.Själv bor jag i ett område som inte har drabbatsunder . Jag kan förstå att det blir en väldigöverraskning för de människor som drabbas. Detvore inte så farligt om det bara blev mörkt närströmmen gick. Det är kanske ett enkelt problem,men det är först då vi inser hur beroende vi är.Vem ansvarar för att information går ut tillallmänhet och berörda, så att vi kan minska och ibästa fall förhindra skador?Anf. 190 Näringsminister ():Herr talman! Distributören har naturligtvisleveransansvaret och självfallet också ansvar för attdet finns en bra överföringskapacitet med godförmåga till uthållighet.Jag förstår människor väl som har det mycketbesvärligt i samband med strömavbrott. Jag borsjälv i ett område som ganska fickelförstärkning. Det var inte särskilt skojigt närvatten och annat försvann under vissa perioder.Jag förstår den problemställning som dyker upp.Därför fäster vi avseende vid förstärkningen avelnätet. Därmed skapas större driftsäkerhet. Det ärockså därför vi låter gå igenom varjeenskilt driftavbrott. På så sätt får vi reda på vilkabrister som har uppenbarat sig, om någonting hargått snett, om någon inte har skött sina åliggandeoch vad som i övrigt kan göras. Detta gäller ävenBritt fråga. Vi låter , som vårtillsynsmyndighet, gå igenom med distributörernaom deras åligganden har skötts på ett rimligt sättoch om de har gjort de röjningar och deförstärkningar av kraftsystemen som kan begärasför att erforderlig driftsäkerhet skall erhållas.Jag skall bara säga att avkastningskraven förVattenfall fastställdes i stor enighet överpartigränserna i under föregåendemandatperiod. De ligger alltså ungefär på den nivåsom gäller för övrig kraftindustri.Anf. 191 ():Herr talman! Jag skall återigen ta upp frågan omavkastningskravet. Jag frågar statsrådet om hananser det vara rimligt och säkerställt att man orkarmed att göra nödvändig modernisering. Jag undrarhelt enkelt om man orkar med de tungainvesteringar som faktiskt krävs utöver dem som viredan vet behövs, detta med tanke på att nätet påmånga håll är i stort behov av upprustning. Det ären fråga.Jag har förstått att uppföljning i förstahand skall rikta sig mot sydöstra och norra skall bara tala om för näringsministern attDalsland ligger i västra . Jag tror nog attuppföljning inte minst krävs där.Jag undrar vilka effekter det hade fått omströmmen hade varit försvunnen i underfyra dygn.Anf. 192 ():Herr talman! Eftersom jag hade ställt min fråga tillförsvarsministern vill jag gå tillbaka till 1986.Kommunstyrelsen är sedan det året högsta civilatotalförsvarsmyndighet på lokal nivå. Det innebäratt kommunerna har ansvaret förberedskapsåtgärder.Görs det kontinuerligt en utvärdering av vad somhar skett i respektive kommun och av vilkakonsekvenserna har blivit eller har man nu plötsligtkommit på att detta kanske är viktigt?Anf. 193 Näringsminister ():Herr talman! Jag kan egentligen svara bara för mitteget beredningsområde. går igenom alladriftavbrott som inträffar för att se vad som har gåttsnett och vad som inte har fungerat. Manundersöker också om det har funnits brister isystemet och vilka planer som finns för framtiden.Det är viktigt att ta reda på hur problemen haruppstått. Om det är i västra , norra östra spelar en mindre roll.Jag håller gärna med om att det givetvis hademärkts mer massmedialt om det hade varit en störrebefolkningskoncentration som hade drabbats avavbrotten. Men det tror jag är en given effekt avvad som sker. Dessutom är ofta nog de lokala nätenav naturliga skäl mer känsliga för avbrott.Stolparna är kortare, och ledningarna går i höjdmed träden, som lätt faller över ledningarna.Därmed får vi denna typ av driftavbrott idistributionen. Det finns all anledning att följautvecklingen med uppmärksamhet.När det gäller avkastningskrav vill jagtill sist säga att jag bedömer att skall hasamma avkastningskrav som andra distributöreroch kraftproducenter. Man skall ställa samma kravpå driftsäkerhet och på rationalitet i , iSydkraft eller i vilket annat kommunalt, statligteller privatägt bolag som helst. skall se tillatt distributionen uppfyller de krav som kan ställas.Bolagens ledning och personal måste utföra sittjobb rationellt. Sedan får man självfallet prövavarje fall, om det uppstår särskilda problem.Anf. 194 ():Herr talman! Jag är egentligen inte bekymrad överVattenfalls avkastningsmöjligheter. Demöjligheterna finns säkert. Mitt problem är att detkanske kommer att ske på bekostnad av attglesbygdsområden liknande det som jag kommerfrån i kanske i väldigt hög grad får varamed och bidra till en god avkastning. Man kantänka sig att investeringsviljan rimligen inte kankomma att vara särdeles hög på sådana orter och isådana områden där kundunderlaget ger företagetliten möjlighet att leva upp till sitt avkastningskrav.Jag tycker nog att vi har pingpongat frågan framoch tillbaka ett antal gånger. Statsrådets svar stillaregentligen inte utan ökar mera oron. Jag tror atthela privatiseringsresonemanget kommer att landai problematiken: Klarar vi av att se till att vi har enbra och säker elförsörjning i hela landet? Denfrågan borde vara viktigast att besvara.Anf. 195 ():Herr talman! Ansvaret för en verksamhet i fredinnebär motsvarande ansvar i krig.Ansvarsprincipen innebär ett ansvar för attberedskapsaspekten beaktas vid all planering avverksamheten i fred. Har näringsministern någonuppfattning om i vilken omfattning en planeringsker i kommunerna just för att kunna mötakonsekvenserna av sådana här elavbrott?Näringsministern talade om riktade insatser frånNUTEK. Men människorna vänder sig ofta till denlokala nivån. Vet näringsministern något om justdetta?Anf. 196 Näringsminister ():Herr talman! Av naturliga skäl vet jag inte direktnågot om krigsplaneringen, men däremot kännerjag till fredsavbrotten, som liknar krigsavbrottenoch som sköter tillsynen av. skallsjälvfallet i samband med utvärderingen av dedriftavbrott som har skett även studera planeringensamt den information som har givits, alltså allt somrör tillsynen av distributörerna. Denna tillsyn ochdessa krav är exakt desamma, oavsett om det gällerVattenfall såsom statligt bolag, ett kommunaltdistributionsmonopol eller ett privat bolag.NUTEK skall ställa exakt samma krav pådriftsäkerheten och på utvärderingen av vad somhar gått rätt eller fel i samband med ett avbrott.Överläggningen var härmed avslutad.28 § Svar på fråga 1993/94:293 om flyttning avföretagsledning för International ComputerLimitedAnf. 197 Näringsminister ():Herr talman! har frågat mig omregeringen avser att vidta någon åtgärd för attförhindra avvecklingen av International ComputerLimited i Ronneby.Jag delar uppfattning attsituationen i är besvärlig. Regeringen kanemellertid inte ingripa i enskilda företags beslut.Det måste alltid vara det enskilda företagets ansvaratt genomföra strukturomvandlingar.Regeringens näringspolitik syftar till att skapa godabetingelser för en långsiktig tillväxt genom attbygga upp ett konkurrenskraftigt näringsklimat.Denna politik är generell till sin inriktning.Jag utgår från att International Computer Limitedsom svenska företag genomför omstruktureringenpå ett så ansvarsfullt sätt att de negativakonsekvenserna mildras. Detta gäller naturligtvissärskilt i ett regionalpolitiskt utsatt område.Anf. 198 ():Herr talman! Jag tackar näringsministern för svaretpå min fråga. Bakgrunden till att jag ställde fråganär följande.ICL eller , sombedriver sin verksamhet i , fick vid sittbolagsstyrelsesammanträde den 11 januaribeskedet att verksamheten skulle läggas ner iRonneby och tillverkningen flyttas till i detta fallEngland, eftersom företaget ägs av engelskaintressenter, medan japanska intressenter ägerföretaget i styrelsesammanträde hölls i Stockholm.Av vilken anledning vet jag inte, men kanske för atten del av styrelseledamöterna skulle slippa att se dedrabbade människorna i ögonen. Jag vet inte, mendet är en fundering.Som näringsministern själv nämnde är Ronnebyoch väldigt hårt drabbade. I ståri dag av 20--24-åringarna utanför denordinarie arbetsmarknaden. 190 av de 270 somdrabbas på ICL är metallare. Inom Metalls områdei är av medlemmarnaarbetslösa, en situation som tyvärr är nästansvenskt rekord, fast ett rekord på fel sätt.Jag är litet bekymrad över att näringsministern intehade mera från regeringens sida att ge de drabbademänniskorna i detta företag och de som tidigaredrabbats av arbetslöshet i . Det hjälperföga att höra talet om att man för en generellpolitik. Det hjälper inte de människor i Ronnebysom blir arbetslösa. Är svaret möjligtvis att deanställda har chansen att följa med till . Jagtror inte att någon är intresserad av det i så fall. Men vilket besked ger egentligen PerWesterberg till dessa människor? Är det bara taletom en generell politik? Det hjälper intemänniskorna i vardagen.Anf. 199 Näringsminister ():Herr talman! I en svår situation i samband med enföretagsnedläggning hjälper inte generellt prat i sig,vare sig från opposition eller regering. Det krävskonstruktiva förslag och idéer om hur man skallkunna skapa bättre förutsättningar för ettåterinträde på arbetsmarknaden.Vi har förbättrat kostnadsläget iSverige . Vi har gjort stora satsningar påkompetensökning hos arbetskraften. Vi harstimulerat investeringar i infrastruktur samtindustrirelevant forskning för att stärka de svenskaföretagens konkurrenskraft. Vi gör även satsningari fråga om arbetsmarknads- och regionalpolitikenför att mildra de omställningar som är väldigtbesvärliga.Christer vet säkert att ingen regering ivärlden med nuvarande lagstiftning i kanhindra ett företag att lägga ner sin verksamhet.Endast företaget självt kan fatta det beslutet, omföretagsklimatet inte är tillräckligtkonkurrenskraftigt för att företaget skulle vilja hakvar sin anläggning. gäller det självfallet attgöra såväl arbetsmarknadspolitiska somregionalpolitiska insatser för att skapa antingen nyaarbetstillfällen eller också nya typer av omskolningeller utbildning, som kan ge förutsättningar för nysysselsättning. Det finns dess värre inga lättaåtgärder att peka på i en sådan situation för någonansvarsfull politiker.Anf. 200 ():Herr talman! Eftersom jag utgår från att såväl PerWesterberg som alla andra i ochregeringen är ansvarsfulla politiker, är jag litetförvånad över att han på ett så lättvindigt sättförsöker komma ifrån denna fråga. Också jag ärmedveten om att det är enbart företagsledningensjälv som kan fatta beslut om hur verksamhetenskall bedrivas.Den erfarenhet jag har -- näringsministern har ju enlängre riksdagsmannabana än jag -- säger mig attdet är lättare för regeringen, om den är litet flyhänt,att sätta in insatser innan människorna blirarbetslösa. När de väl blir arbetslösa är det alltidsvårare, dyrare och besvärligare att hitta nyasysselsättningstillfällen.Sätt in insatserna , och förmå företagsledningenatt ompröva sitt beslut! Det är mitt råd tillnäringsministern.Anf. 201 Näringsminister ():Herr talman! Regeringen samtalar med ett stortantal företag. Vi har ännu inte gjort det med ICL,men kommer sannolikt att göra det. Det är ytterständå företaget som avgör om det anser sig kunnadriva verksamheten vidare.Om vi inte får ett positivt svar där gäller det attvidta de åtgärder vi kan för att dämpa effekterna.Vi försöker alltså stärka näringsklimatet. Vad gällerBlekinge och i synnerhet kan jag säga attvi högst överfört ökade resurser både tillhögskolan och Soft Center. Det har vigjort för att stärka utvecklingskraften ochmöjligheterna att få fram nya arbetstillfällen ochdärmed även få en viss mildring eller återhämtningi regionen.Regeringen kan inte ta över bolagsstyrelsens ochledningens ansvar för ICL i . Vi kan frågavarför, men vi kan aldrig tvinga dem att fatta ettannat beslut. Ytterst är ledningen enligt svensk lagsuverän när det gäller att fatta beslut om huruvidaen nedläggning är rimlig utifrån företagetssynvinkel och utifrån det ansvar företaget har.Anf. 202 ():Herr talman! Jag är tacksam om regeringen avseratt samtala med företagsledningen. Det är ett stegi rätt riktning.Jag är den första att erkänna att det är brasatsningar som har gjorts på och annati och i . Men alla de som nuriskerar att bli arbetslösa eller som står i kön sedantidigare kanske inte är lämpade just för det arbetet.Kommunledningen och länsledningen jobbarfebrilt för att skaffa nya möjligheter tillsysselsättning och utkomst för medborgarna. Jagvill inte använda ordet katastrof, men nog är det etthårt slag att drabbas av sådant här mer eller mindreöver . Nästan alla ansträngningar ärtillintetgjorda i och med att ytterligare 270människor slås ut och blir arbetslösa.Jag vill uppmana näringsministern att tillsammansmed regeringen verkligen ta ansvar och se till så attde produkter som i detta fall t.o.m. utvecklats iBlekinge inte förs över till . De kommerannars att mer eller mindre stjälas från Blekinge.Anf. 203 Näringsminister ():Herr talman! Först måste jag dess värre gå tillbakatill svensk lagstiftning. Enligt aktiebolagslagen ärdet ledningen och styrelsen, inklusivepersonalrepresentanterna, som fattar besluten omverksamheten i företaget. Svensk lag och svenskariskdagsbeslut står bakom detta. Bolagets ägodelardisponerar bolaget över -- inte regeringen.Trots det försöker regeringen självfallet föra dialogmed de flesta företag som kommer i problem ellersvårigheter om vad som möjligen kan görasantingen för att dämpa effekter av förändringareller för att bibehålla sysselsättningen.Det görs satsningar i Soft Center, ochytterligare resurser tillkommer via Blekingen ochSkeppsankaret. Det kommer till nya arbetstillfällendär, men det är kanske inte exakt sammamänniskor som blir arbetslösa som går tillsådana arbeten. Men det skapar ändå flerarbetstillfällen i regionen, och det skapar fleröppningar även för dem som på ett tragiskt sätt kankomma att drabbas av denna nedläggning.Anf. 204 ():Herr talman! Jag är väl medveten om att det ärsvensk lag som gäller i . Även om man oftahör ''Ja till '' utgår jag från att svensk lagskall gälla i i fortsättningen.Jag vet också att de anställdas representanter istyrelsen givetvis har röstat emot nedläggningenoch reserverat sig. De är medvetna om att denverklighet de kommer hem till i är den gråvardagen där arbetslöshetskön redan är lång. Vadtycker Per att de skall säga till sinakolleger? Skall de tala om väntan på arbetslöshetenoch en lägre ersättning, eller skall de möjligtvis talaom provanställningar som skall skapa nya arbeten?Jag är medveten om att jag är litet drastisk. Menverkligheten i är annorlunda än vad defagra, vackra talen i avspeglar, PerWesterberg.Anf. 205 Näringsminister ():Herr talman! Det är självfallet riktigt att svensk laggäller i . Den kommer även att gälla om viskulle bli medlemmar i eller någonting annat.Den är dessutom i detta avseende välöverensstämmande med internationell lag.Man skall självfallet inte sitta och vänta om dethåller på att gå på tok. Man skall vidta de åtgärderman kan. Men det ankommer inte bara på regeringoch riksdag att försöka agera, utan även på demsom finns i omgivningen och på dem som drabbas.Vi skall göra vad vi kan, men det finns inga enklalösningar i sådana här fall. Det krävs ett tålmodigtarbetande med en mängd olika åtgärder för attförsöka återskapa sysselsättning och välfärd ochdärmed återskapa en bättre situation även iRonneby och Blekinge.Överläggningen var härmed avslutad.29 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesMotionerna1993/94:L6--L9 till lagutskottet30 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositionerna1993/94:86 Finansiering av vissa väginvesteringar iStockholms län m.m.1993/94:112 Disciplinförseelser av krigsmän m.m.Skrivelse1993/94:128 konvention ochrekommendation om skydd av arbetstagaresfordringar i händelse av arbetsgivarens insolvensMotionernamed anledning av prop. 1993/94:101 Åtgärder motrasistisk brottslighet och etnisk diskriminering iarbetslivet1993/94:A34 av m.fl. (v)1993/94:A35 av och (nyd)1993/94:A36 av m.fl. (s)med anledning av skriv. 1993/94:106 Alternativ tillburhållning av värphöns1993/94:Jo13 av m.fl. (fp)1993/94:Jo14 av ()1993/94:Jo15 av och (nyd)31 § Anmälan om frågaAnmäldes att följande fråga framställtsden 17 januari1993/94:308 av () tillstatsministern om tidpunkt för beslutet omÖresundsbron:Regeringens beslut torsdagen den 13 januari 1994om har resulterat i ytterligarefördröjningar och oklarheter. På dansk sida harman gett uttryck för stor irritation med den svenskahandläggningen. Den danske statsministern hargett uttryck för att en fördröjning på upp emot etthalvår är ''omöjlig''.Jag vill mot denna bakgrund ställa följande fråga tillstatsministern:Kommer regeringen att besluta att projektet ärtillåtligt om nollösningen säkerställs och i så fall närkommer det slutgiltiga beslutet att fattas?32 § Kammaren åtskildes kl. 19.56.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m.ajourneringen ochav förste vice talmannen därefter tillsammanträdets slut.