prot · GI0937 · 1994-12-07 00:00:00 — Vi rättaross åtminstone efter myndigheter som anseskompetenta på området, t.ex. Koncessionsnämnden.Garantier är inga teknikaliteter. Det kan visst blifråga om statlig inlösen. Att argumentet skattemedelär så dåligt förstår jag inte heller. Det sades i avtaletoch det har sagts i diskussioner att bron skall bära sinakostnader. Därför tycker jag att det är bra mycketohederligare - om vi nu skall prata om ohederlighet -med den stora risken för statlig inlösen.Om vi skippar rundsnacket, så tycker jag att detmest allvarliga är att själv säger att detinte finns någon möjlighet att beräkna hur många bilarsom skulle trafikera bron. I så fall kan ju intemiljöprövningen vara gällande, eftersom vi ju inte vethur stora utsläppen blir. I så fall kan inte denekonomiska kalkylen vara gällande heller, eftersom viinte vet vilket pris vi skall sätta.Det har i alla fall konstaterats att priset är mycketkänsligt och har hög elasticitet. Ni kan ju inte barabygga bron för att se vad som händer sedan. Det vorefruktansvärt naivt.Anf. 14 BO () replik:Fru talman! Jag har sagt, och det tycker jag ärviktigt, att det finns en viss osäkerhet när det gällerkalkylerna och när det gäller antalet bilar som skalltrafikera bron. Jag tror att alla kan ställa upp på att detinte går att med exakt säkerhet tala om hur detkommer att bli.När det gäller ekonomin vet vi att det är stor oropå penningmarknaden, vilket säkert kommer attförändras. En fråga som inte har tagits upp här är attEU kanske kan lämna förmånliga lån till detta projekt,och det finns ett intresse för det. Därmed skulleekonomin förbättras för att nu tala om något positivt.Jag tycker att man skall visa respekt inför den härfrågan.Det finns meterhöga drivor av utredningar som jaguppfattar som seriösa. Även om nu och är negativa till projektet, såtycker jag att de skall åka ner och träffa folket somjobbar med detta. Kolla alla de utredningar och faktasamt de litet lösa påståenden som finnsdokumenterade beträffande projektet!Jag tror att detskulle vara mycket bra för kunskapen framöver. Detfinns massor av utredningar - det kan jag lova,eftersom jag har följt det här ärendet så länge jag harsuttit i riksdagen.Sedan måste jag protestera mot en sak. ElisaAbascal säger att vi reagerar mot att hon pratarannorlunda. Jag tycker inte att annorlunda. Jag reagerar inte ett skvatt mothennes sätt att prata. Men när hon tar till sådana ordsom mygel och annat, tycker jag att det är obehagligt.Jag anser inte att man skall använda sådana starka ordhär i kammaren. Jag tror inte att klara ut och stå för dessa påståenden.Till sist vill jag säga att jag har stor respekt förmotståndarna. Jag är ödmjuk inför min uppgift somriksdagsman. Men det innebär ju inte att jag måsteställa mig bakom de argument som förs fram. Menjag har naturligtvis stor respekt för att vi har olikaåsikter i den här frågan. En stor majoritet i riksdagenhar sagt att vi skall bygga denna förbindelse, och dethar jag den allra största respekt för.Anf. 15 ()replik:Fru talman! Den kritik som har riktats motanalyserna och kalkylerna är så pass stark att det finnsanledning att tala om mera än "en viss osäkerhet".Trafikflödet är det absolut avgörande, både urmiljöhänseende och ur ekonomiskt hänseende. Därförkrävs det mycket goda kunskaper och ett mycket stortförutseende. Det går inte att veta precis på pricken hurmånga bilar det blir , det håller jag med om.Men man måste ha något på fötterna.Man har ju inte riktat kritik bara för att man tyckeratt det är kul. Det är inte något slags skojigt påhitt attsäga nej till bron. Detta är en symbolfråga för heladen samlade miljörörelsen. Det är klart att det finnsavvikare, men den samlade miljörörelsen harbrofrågan som en symbol.Det är klart att EU kan skjuta till pengar, det trorjag absolut, särskilt som man har tillskjutitpengar via European Round Table för att skapaacceptans för bron. Det tycker jag är litet"halvmygligt", eftersom jag tycker att lobbyism ärdetsamma som mygel. Sedan får tyckavad han vill.Bo Nilsson säger att vi skall titta på fakta. Det ärlitet konstigt sagt. Vi skulle inte kritisera den här bronom vi inte hade någorlunda fakta bakom. Varförskulle vi göra det? Det är inte så att vissa människorföds med en nej-sägarstämpel i hjärnan. Vi har faktabakom och vi har ett engagemang. Det är klart att jaginte tror att människor vill så illa som möjligt när devill bygga en bro. Men det finns allvarligakonsekvenser som är ett klart hot. Om ingen annan tardetta på allvar, måste vi ta till kraftord för att det skallbli någonting gjort.Anf. 16 BO () replik:Fru talman! Det är ju bra att att det råder osäkerhet när det gällerbiltrafiken och antalet. Det är med ganska storsäkerhet som man vet storleksordningen, men detfinns naturligtvis risker nedåt och möjligheter uppåt.Sedan är jag litet förvånad över resonemang om att det är litet konstigt att manskall gå till konsortiet för att få reda på fakta. Jagtycker att det är hur naturligt som helst. Det är ju dethär företaget som har det mesta materialet,myndighetsprövningarna och besluten. Det är hurnaturligt som helst att man går dit för att få alla defakta som finns där. Sedan kan man också gå på andraställen. Men för mig är det självklart att detta företagär den organisation som har det allra mesta - för attinte säga allt - av det material som finns. Det voremycket intressant att gå dit, och jag gör det gärnatillsammans med er.Till sist sade att bron innebärett hot mot miljön. Det är ju precis därför som det harfunnits förutsättningar. Jag kan säga precis samma saktill som jag sade till OlofJohansson: Om det hade varit så, att man vidmiljöprövningen hade kommit fram till att vi inteklarar miljön på ett tillfredsställande sätt, då skulle jagha varit den förste som stod här i kammaren och sadeatt vi inte skall bygga denna förbindelse. harmyndigheterna kommit fram till att det går attgenomföra projektet mycket bra. Då har jag också atträtta mig efter detta. Därför tycker jag att vi nu skallsätta i gång att bygga denna förbindelse. Jag tror attden är bra för , för landet och förkollektivtrafiken, inte minst i det område där bronskall ligga.Anf. 17 ():Fru talman! All politisk anständighet kräver attÖresundsbroprojektet omprövas. Men till vilket prissom helst skall tydligen socialdemokraternasprestigeprojekt genomföras. Med regeringenstillåtelse spelas det hasard med svenska folketspengar. Statsskulden ökar med nästan 1 miljard varjedygn. predikar om de skarpasparförslag som är nödvändiga för att komma till rättamed budgetunderskottet. Hur kan man då vara bereddatt satsa miljarder på ett projekt som innebär att manspelar hasard både om miljön och om ekonomin ochsom inte ens behövs?Broprojektets ekonomiska glädjekalkyler hållerinte. Och, , detta handlar inte bara omosäkerhet! Beräkningsunderlaget som enligt BoNilsson är ekonomiskt prövat var undermåligt ochdelvis falskt redan när beslutet om bron fattades 1991.När brokalkylen inte gick ihop, vad gjorde man då?Jo, man räknade helt enkelt baklänges, både vadgäller trafikvolymen och vad gäller realräntan, tillsman fick fram de siffror som behövdes.Jag läste en artikel iSydsvenskan, där det svenska Riksrevisionsverketkritiserade den ekonomiska kalkylen. Man menade atttrafikprognoserna var för vaga och att bara en mindreförändring av räntan skulle stjälpa hela kalkylen.Räntan hade som bekant räknats ned från ursprungliga7 % till . har man ytterligare räknat ner räntantill , trots att den i verkligheten ligger pånästan det dubbla.Förra veckan läste jag i danska tidningar rubrikersom "Århundradets skandal" och "Politikerna ljög omÖresundsbron". Detta är rubriker som har kommit tillefter det att det danska kommitmed sin osedvanligt skarpt formulerade rapport sominnehöll kritik mot de ekonomiska beräkningarna.Man riktar skarp kritik både mot beräkningarna avräntan och mot de beräknade trafikintäkterna. Enligtdet danska harFolketinget över huvud taget inte informerats om hurosäkra beräkningarna för miljardprojektet är, och vadvärre är: har inte informerats om attförutsättningarna för brobudgeten har förändrats fleragånger.Som säkert de flesta känner till gjordestrafikprognosen mer optimistisk från ursprungliga6 500 bilar till 10 000 bilar , vilketbara det innebar att ett miljardunderskott vänts till ettlitet överskott.För övrigt tror jag att det är dags att påminna omatt resandefrekvensen på denna sträcka har sjunkitbetydligt efter den svenska kronans fall.Trafikexperterna bedömer att den kommer att sjunkaytterligare efter EU-inträdet.Erfarenheterna visar att alla gigantiskabyggnadsprojekt blir dyrare än beräknat.Bara för de danska anläggningarna har kostnadernaredan stigit . De beräknade 1,9 miljardernaför de svenska landanläggningarna räcker inte pålångt när. Kostnaderna för enbart en eventuellcitytunnel och en ny yttre ringväg beräknas till 5,5miljarder. Till detta skall vi komma ihåg attsaneringen av den gamla soptippen på Lernackenkommer att kosta åtskilliga summor. Därtill kommerockså kostnaderna för belysning på bron, kostnadernaför säkerhetssystem i tunneln - detta är över huvudtaget inte inräknat - och fördyringarna för att uppnåen nollösning, vilka uppgår till ca 2 miljarder. Det ärfaktiskt ofattbart att regeringen kan påstå attekonomin är stabil! Det är alldeles uppenbart att detblir skattebetalarna som får stå för fiolerna, och detinnebär ett avtalsbrott.Det är lika ofattbart med påståendet att bron ingåri ett miljöanpassat transportsystem. litartill på den miljöprövning som denförra regeringen gjorde och som tillsist blev tvungen att avsäga sig därför att han heltenkelt inte fick slutföra den. Men, ,miljöprövningen gällde Östersjön.Jag är inte född i , det hörs. Jag bor i är min hembygd. Jag är rädd om den. Men BoNilsson, som själv är skåning, borde hålla med om attdet faktiskt inte har gjorts någon miljöprövning avMalmöregionen. Hur man kan påstå att detta är ettmiljöanpassat transportsystem som kommer att ledatill en avsevärt förbättrad samhällsplanering förregionen är för mig en gåta. För övrigt, fru talman,vill jag tillägga att alla broanhängare totalt tycks haglömt bort nej när det gälldeÖstersjön.Låt oss se på . Den har redan deallvarligaste miljöproblemen i hela vårt land, framförallt relaterat till trafiken. Öresundsbroprojektetuppmuntrar och kräver ökad biltrafik, helt enkeltdärför att projektet skall finansieras med bilavgifter.Hur kan det då kallas miljöanpassat? Är systemetmiljöanpassat då det tvingar fram mer än fördubbladkapacitet av tung godstrafik på , somju passerar rakt igenom flera bostadsområden ochberör 10 000 personer? förorsakar detsvåra bullerstörningar. Den eventuella citytunnelnlöser ingalunda några regionala trafikproblem, för denhar inte någon beröring med de storapendlarkommunerna.Är det ett miljöanpassat transportsystem då detkrävs en motorvägs- ochjärnvägskorridor med elva planfria korsningar tvärsigenom det sista öppna landskapet med stort kulturelltvärde söder om ?Fru talman! Detta säger man somDelegationen för miljöinriktad planering i har iuppdrag att särskilt se över möjligheterna att överföratrafik till miljövänligare trafiklösningar, att tillskapamer allemansrättslig mark och att ta till vara kultur-och naturvärden.Fru talman! Tala om spel för gallerierna!Öresundsbron är ett gigantiskt prestigeprojekt,som också är hopplöst omodernt redan påplaneringsstadiet. Dels har förändrats underplaneringen av bron, dels bygger den på en föråldrardtransportteknologi. ständigt på väg och detlogistiska synsättet med just in time-leveranser,regularitet, pålitlighet och begränsning avtransportskador är relevanta transportkriterier för vårexport- och importindustri, som hargett land-färjetransporterna stora konkurrensfördelar.Någon sådan fördel står inte att finna i att transporter,som till övervägande del över huvud taget inte skalltill , skall behöva via en bro passeraDanmark med den försening som det innebär, för attsedan ytterligare försenas i den nordtyskatrafikinfarkten.Framsynta beslutsfattare måste kastaÖresundsbroprestigen och inse att behovet av deteffektivaste transportsättet för trafiken till kontinentenlöses genom kombitrafik, dvs. lastbil, järnväg, färjavia Skånes sydkusthamnar. Behovet av att förbättraregionaltrafiken mellan och lösesbäst genom en biltunnel direkt från tillDanmark.Först med dessa åtgärder kan man tala omeffektiva miljöanpassade transportmedel, dessutomtill en bråkdel av den kostnad som broprojektetförorsakar.Bo Nilsson säger att den här bron har det talats omi . Enligt uppgift förelades i mars 1936de svenska och danska myndigheterna broplanerna såsom de ser ut . har mycket vattenrunnit under broar här och var. MedanÖresundsbroförespråkarna bitit sig fast ibetongstolparna har verkligheten på alla sätt passeratdem. Ansvarsfulla politiker måste inse att 2000-taletstrafiklösningar inte kan bygga på 1930-taletsvärderingar. Därför, fru talman, yrkar jag bifall tillreservationerna 1 och 2.Anf. 18 BO () replik:Fru talman! var ett braexempel på överdrifterna som tillåts från det enahållet, men inte från det andra. Det var eländes eländeoch åter elände. Så är det naturligtvis inte iverkligheten. I alla andra sammanhang när det gällerinfrastruktursatsningar i och ute i världen ärman överens om att infrastrukturen måste byggas ut,för den är viktig för utvecklingen, för att folk skallkunna mötas och för näringslivets transporter utomhär. Här är det föråldrat. En utbyggd och moderninfrastruktur förbättrar möjligheterna för människornaatt fungera i en region och i ett land samt mellanländer. Det är därför som jag tror att det här är riktigt.Men aldrig någonsin kan motståndarna till projektet taupp de positiva effekterna. Vad det här betyder försysselsättningen , hur mångamänniskor som får meningsfulla jobb underbyggnadstiden, hur många jobb man skaparförutsättningar för när förbindelsen står klardiskuteras aldrig. Det är precis som om det inte finns,eller så går det inte in hos dem som till varje pris skallvara mot projektet.Kerstin Warnerbring tog upp några frågor som jagtycker att det finns skäl att kommentera. Det var dethär med statsskulden och den svenska ekonomin, somhon blandar ihop med den här frågan. Det härprojektet skall finansieras med avgifter. Det skall inteutgöra en belastning vare sig när det gäller densvenska statsskulden eller när det gällerbudgetunderskottet. Jag tycker att det är att föra folkbakom ljuset när man talar om att det ärskattebetalarna som får betala. Man återkommer tilldet ständigt. Meningen är ju att det här skall betalasmed avgifter och därmed inte belasta den svenskaekonomin. Jag tycker att det är viktigt att vara litetödmjuk, precis som vi ja-sägare kostar på oss att vara.Det finns risker för fel vid bedömningarna avtrafikmängd osv. Vi kan inte nå exakta fakta. Manmåste inse att det i alla större projekt finns en vissosäkerhet.Debatten är litet sned. Ni talar bara om elände ochåter elände. Ta upp de positiva sakerna !Det här kan främja utvecklingen i vår region. I ett nyttEuropa kommer regionerna att stärkas. Det är viktigtmed starka regioner. Jag är förmäten nog - där är jaginte ödmjuk - att påstå att den här regionen kommeratt kunna bli en mycket viktig region i det nyaEuropa, en stark region, kanske den starkaste iNorden.Anf. 19 ()replik:Fru talman! Det är inte så svårt att låta bli att taupp alla de positiva sakerna med det här projekteteftersom det inte finns några. Det talas så varmt omhur bra det här skall vara för regionen. Om det härskall vara så bra för regionen förstår jag inte varförstaten skall gå in med statsgarantier. Varför är det inteenbart regionen som skall bekosta det?Jag och - märk väl, - enöverväldigande majoritet av den skånska befolkningenhar inte kunnat hitta någonting positivt med projektet.Att knyta ihop och går precis lika bramed en tunnel, som dessutom skulle kosta betydligtmindre.Bo Nilsson talar om hur viktigt detta är förföretagen. Jag har talat med oändligt mångaföretagare i och de säger: Vad vi behöver är enpsykologisk bro till . Den får vi genominformationsteknologi.Häromveckan var trafikexperter från hela iMalmö. De förlade sitt möte där därför att de varförundrade över vad vi håller på med som planerartunnelbanor under den lilla staden och enenorm bro för att bygga ihop och Köpenhamn.I hela i övrigt satsar man i stället bara påmiljöförbättrande transportsystem, inte påtransportsystem som uppmuntrar biltrafik. Man sadeockså att skulle bli den stora förloraren. Allerfarenhet visar att det är den största staden av de tvåsom man bygger ihop som vinner på det hela.Utländska trafikexperter är alltså synnerligenförvånade över vad vi håller på med där nere. Det ärockså skåningarna. Det finns ingen anledning attförstöra miljön ännu mer för att med en bro fästaSverige till , när man precis lika gärna kangöra det med en tunnel. förstör totaltinnerstadens miljö i därför att det blirnödvändigt med en utbyggnad av kontinentalbanan.Lägger man i stället en järnvägstunnel norr om stadenbehövs inte dessa utbyggnader av vare sig citytunnelneller . Detta borde ligga i allaskåningars intressen, förutom att ekonomin ligger ihela svenska folkets intressen.Anf. 20 BO () replik:Fru talman! fortsätter attargumentera på samma sätt som i sittinledningsanförande. Det finns inga positiva effekter,säger hon. Det tycker jag faktiskt är på gränsen tilllöjligt. I den här har 229 av våra ledamöterröstat för projektet. Jag utgår från att de har funderatöver det här och tyckt att det finns något positivt i det,annars skulle de inte ha röstat ja. Men vad vet jag.Kerstin Warnerbring kan ju fråga sina borgerligakolleger om detta. Det var 85 som röstade nej. Detfinns många sympatisörer till projektet. Jag tycker attdet finns skäl för er motståndare att inse detta en gångför alla, precis som vi insett för länge sedan att detfinns motståndare till projektet.Sedan försöker medekonomiska argument. Varför betalar inte regionen?frågar hon. Finns det något projekt i den härstorleksordningen i hela världen där regionen själv harbetalat? Det här skall finansieras med avgifter, och dåmåste man ha statliga garantier. Jag tycker inte att detär ett dugg konstigt.När man sedan talar om ekonomi och säkerhet ochdessutom förordar en tunnel tycker jag faktiskt attkommentarer är överflödiga.Kerstin Warnerbring säger också att intesatsar på vägtransporter. Men vi har ju nu börjat fåsäkra kontakter nere i - om vi inte tidigarehaft sådana. Det finns ju en mängd vägprojekt iEuropa som EU tycker att det är viktigt att vi satsarpå. Viljan finns att bygga ut dem. Man är t.o.m.beredd att ekonomiskt stödja sådana här projekt.Man måste ändå inse vad som är verklighet. Jag ärden förste att vilja gynna kollektivtrafiken. Jag är denförste att välja tåget när jag åker hit. Men man måsteändå inse att biltrafiken inom en överskådlig framtidkommer att vara det dominerande transportsättet.Även om vi vill satsa på andra trafikslag måste vi inseatt även biltrafiken i både och måstefungera. Därför tror jag att den här bron behövs.Anf. 21 ()replik:Fru talman! återkommer ständigt tilldetta med att bron skall avgiftsfinansieras. Ja, men alltfler ekonomiska bedömare börjar begripa att det intekommer att fungera, därför att kalkylen gjordesutifrån felaktiga och falska underlag och därför attalla trafikbedömare bedömer att trafiken kommer attminska - inte öka.Uppenbarligen är man ute efter att på alla sätt ochvis se till att trafiken ökar, därför att man absolut villha bron.I det första beräkningsunderlaget står det nämligenatt den bästa finansieringen av bron skulle vara att ta5 kr per bil i avgift. Då skulle det behövas 40 000bilar för att detta skall gå i lås. Det är naturligtvisdärför som man tänker bygga en fyrfilig motorvägsom skall kunna svälja 30 000-40 000 bilar. Menvarför en fyrfilig motorväg när det bara handlar omatt förflytta folk mellan och ?Detta är ju icke en sträcka på vilken gods kommer atttransporteras.Inga företagare är intresserade av den enormaförsening som det här innebär vid förflyttning tillEuropa. har inga som helst planer på attbygga någon förbindelse över Fehmarn Belt. Jag vetdetta, därför att jag har tagit reda på det. Inom enöverskådlig framtid finns det inget intresse för detta,därför att i är man helt upptagen med attbygga ut infrastrukturen i de östra delarna.Bo Nilsson sade också att vi måste vara hemsktdumma när vi inte begriper hur viktigt detta är försysselsättningen. Det här skapar ju jobb, säger han. Ja,det skapar några jobb under fyra, fem eller högst sexårs tid. Men sedan?Det är alltså sådant här kortsiktigt ekonomisktvinningstänkande som ända har styrtpolitiken i det här landet. Det måste bli ett slut på det.229 av ledamöter har röstat för detta.Jag skulle för det första vilja rekommendera alladessa riksdagsledamöter att ta en ordentlig titt på vaddetta innebär för , för somhelhet och, i en förlängning, för samt för detandra vilja påminna dem om att de har fattat sinabeslut utifrån felaktiga och falska beräkningsunderlag.Anf. 22 MARIANNESAMUELSSON (mp):Fru talman! Jag tänkte börja med att kommenteralitet av det som tagit upp i sina replikeroch i sitt anförande.Bo Nilsson sade att vi som säger nej till en brosysslar med överdrifter. Enligt honom är det baraelände, elände och åter elände som vi talar om. Menvad gör är att han talar om glädjekalkyler,glädjekalkyler och åter glädjekalkyler. Jag skall återgenågra av "kraftord", och där tycker jagatt han tagit i här i debatten.Bron ger världens största universitet. Fyrauniversitetssjukhus knyts ihop, och vi får ett ökatkulturellt utbyte. Det är vad som sägs.Tillåt mig att tvivla. Var finns det något som sägeratt en bro ger ett ökat universitetssamarbete? Det ärfaktiskt ganska omodernt att tro att man mellanuniversiteten transporterar rapporter med lastbilareller bilar. Det sköts via elektronisk post och medmodern datateknik. För det behövs det ingen bro.Dessutom behöver universiteten ha ekonomiskamöjligheter för att klara ett bra arbete. Då är riskenstor att bron stjäl från universitetens möjligheter.En annan stor överdrift - också här tycker jagalltså att tog i - är att detta inte är någotsom helst problem för miljön. påstår attmiljön inte behöver få några som helst problem ochatt inga miljöproblem skulle förorsakas - det hadesagts i miljöprövningarna.Vidare hänvisar till en mängdrapporter, som vi påstods inte ha läst. Det tycker jagär mycket märkligt. Är det några som är pålästa i denhär frågan, så tror jag att det är vi som säger nej tillbron. Och vi gör det utifrån faktakunskaper. Vi harläst om miljökonsekvenserna. Vi har tittat på deekonomiska kalkylerna, och vi har tittat påhelhetsaspekten. Vi har sedan kommit fram till att niförsöker plottra sönder det här i små delmål. Ni vägerinte in helheten, utan denna fattas.Det finns en internationell konvention som antogspå Riomötet och som gäller försiktighetsprincipen.Den innebär att kan inte miljökonsekvenserna medsäkerhet fastställas, skall man avstå från detmiljöpåverkande projektet.Vad säger då miljöprövningarna?Koncessionsnämnden prövade bara en liten del avbron, den del som skall gå över . Man varmycket tveksam och begärde en hel del förändringar,just därför att bron skulle klara miljöprövningen.Vattendomstolen var inte heller odelat positiv utansnarare negativ och påpekade att gör man inte de storaändringarna i projektet, bl.a. gällde det flyttningen avön i fråga, kan man inte godkänna det hela.Vidare har man inte prövat helheten. Jag tillhördem som var med på Koncessionsnämndenssammanträde i . Vad fann jag? Jo, attKoncessionsnämnden konsekvent klagadepå att man hade för litet underlag och för dåligarapporter och på att det saknades material.När det gäller helhetsaspekterna kunde man tittapå, kan det tyckas, en så enkel liten sak som brofästet.Det skall ju byggas på en industritipp.