prot · GI0913 · 1994-10-21 00:00:00 — Inom läkemedelsområdet har sådanrevision lett till en sänkning avläkemedelskostnaderna , sombehandlingen har blivit bättre och säkrare. Dettaskulle man kunna göra när det gäller sjukskrivningar,remisser och mycket annat. Jag hoppas att regeringentar vara på denna idé.Folkpartiet liberalerna har alltsedan värnat om glömda och gömda grupper i samhället.En sådan grupp som både ochriksdagen uppmärksammade är detortyrskadade. har beslutat om etttortyrskadecenter, och det brådskar. Det är nämligenfler än vi anar som behöver den här hjälpen. Avserregeringen att ge denna fråga förtur?Riksdagen förutsatte utan särskilttillkännagivande vid behandlingen av enfolkpartimotion att skulle taupp frågan om hur vården av människor med mycketsällsynta sjukdomar skall organiseras. Det gällersjukdomar som inte finns med på den lista över så attsäga rikssjukdomar som gjort upp. Som exempel kan jagnämna spelberoendet, som är att jämställa med andraberoendesjukdomar - t.ex. alkoholism och narkomani.En annan grupp är de människor som har drabbats avpsykiska problem sedan de försökt göra sig fria frånmedlemskap i destruktiva sekter. visar att vi i inte har kompetens attbehandla dessa patienter på ett effektivt sätt.När nu regeringen skriver om direktiven tillSjukvårdsutredningen är det angeläget att behovet avatt se på vården för människor med sällsyntasjukdomar kommer med. Avser regeringen atttydliggöra dessa glömda och gömda patienters behov iutredningen?I regeringsförklaringen anges dels att de enskildaskall ha rätt att välja läkare, dels att husläkarlagensom ger invånarna denna rätt skall avvecklas. KerstinHeinemann kommer senare i debatten att gå närmarein på denna fråga. För mig hängerregeringsförklaringen på den här punkten dock inteihop.Tillsammans med Socialdemokraternagenomförde vi den s.k. ÄDEL-reformen. Den har ilånga stycken visat sig vara mycket bra, men den haren akilleshäl: sjukhemsvården. Här är kvaliteten påmedicinska insatser, inklusive läkemedelsterapi, intevad den borde vara. Vad avser regeringen att görahär?Fru talman! Därmed hoppas jag att vi i den härdebatten får klarhet på en rad av de punkter som jaghar tagit upp i mitt anförande och därregeringsförklaringen ligger på ett så generellt plan attvi inte kan utläsa svaren.Anf. 4 ():Fru talman! Jag vill börja med att hälsa AnnaHedborg välkommen till som, såvitt jagförstår, regeringsledamot utan atttidigare ha suttit med i . Jagser fram emot ett bra samarbete.Fru talman! I regeringsdeklarationen förregeringen fram hur välfärdspolitiken skall utvecklas,inte avvecklas. Därefter är utgångspunkten olikakonkreta frågor. För oss i är den härutgångspunkten självklar. Dessutom slås det fast attfamiljepolitiken skall möjliggöra både arbete ochföräldraskap. Det är där vi måste ha avstampen.I regeringsdeklarationen tar man upp hurhusläkarlagen och etableringen av privatläkare, somhar dränerat ekonomi, skall avvecklas.Det är mycket bra.Även vårdnadsbidraget, det har man deklarerat,skall upphöra - framför allt av ekonomiska skäl menockså därför att det inte är ett särskilt rättvist system.Vänsterpartiet instämmer i detta.Vad det däremot inte sägs något om iregeringsdeklarationen, och det tycker jag är mycketbra, är frågan om karensdag vid vård av barn. Jaghoppas att man från regeringens sida inte ämnaråterkomma med ett sådant förslag. Jag villunderstryka att jag tror att ett sådant förslag, med allade möjligheter till undantag som aviserats frånregeringens sida, skulle göra att det blev väldigtmycket av byråkrati och väldigt litet av besparing ifinanserna.I regeringsdeklarationen finns det dock andrafrågor som inte är särskilt väl utvecklade. Jag börjarmed handikappolitiken. Där sägs det att de flesta avoss blir sjuka. En del är handikappade.Man skall öka de handikappades tillgänglighet. Detkommer att vidtas åtgärder på det området.Då måste jag fråga : Vad innebärdetta konkret? I valrörelsen har både socialdemokrateroch vänsterpartister talat om hur vi vill förverkligaHandikapputredningens förslag som helhet. Det finnsju rätt många förslag. Vad gäller tillgängligheten ärdet säkert fler än jag som såg enbild på en serieteckning. Det var en bild på en personsom satt i rullstol och som frågade en annan person påen busshållplats: Hur länge har du väntat på bussen, blev svaret. Personen i rullstol däremothar väntat på förverkligandet avtillgänglighet i kollektivtrafiken! Detta visar påproportionerna här och på att det är väldigt bråttom attgöra något på detta område.Sedan finns det en rad annat i handikappolitikensom måste förverkligas. Vi har fattat beslut omHandikappombudsmannen. Men den rollen blev inteprocessförande, vilket både Socialdemokraterna ochVänsterpartiet ansåg vara viktigt. Hur blir det nu?Jag undrar också hur det blir med lagstiftad rätt tillsysselsättning för psykiskt störda. Hur blir det medhjälpmedlen? Det finns alltså en rad områden där vimåste gå fram skyndsamt, därför att det fattas väldigtmycket i handikappolitiken.Fru talman! Ett annat område gäller barnen. Detbörjar ju med barnen. Barnens behov och rättigheterskall ställas i främsta rummet, som det heter. Jag ärden första att instämma i det. Jag kan berätta för AnnaHedborg att vi hade entvärpolitisk barngrupp här i som gemensamthar sett var vi kan agera tillsammans för att stärkautsatta barn och deras rättssäkerhet. Jag kan försäkraatt vi inte kommer att vara tysta under den härperioden. Det finns en rad områden där vi måste gåvidare.Från FN har vi fått en uppföljning av hur vi sköterbarnfrågorna. Vi har fått kritik på en hel del punkter.Det gäller då barn i fängelse, handikappade barn,flyktingbarn osv. Vi har också kunnat ta del avSocialstyrelsens olika rapporter om barn iförändringstider, om hur barn i nedskärningstiderdrabbats oerhört hårt. Dessa rapporter måste vi ta påallvar.Barnombudsmannen har avlämnat enrapport till . Bl.a. tar man där upp frågan omflyktingbarn. Dessutom tas där upp kravet på attutlänningslagen måste ändras, så att man även somflykting är barn till dess att man fyllt 18 år.Barnombudsmannen har också pekat på attkommunerna i sina barn- och ungdomspolitiska planermåste kunna visa hur man uppfyllerbarnkonventionens krav. Hur blir det med den saken?Vidare föreslår att regeringeni samband med budgetpropositionen skall redovisa sinsamlade syn på barn- och ungdomsfrågorna. Det härär andra frågor som måste komma upp på dettaområde. Journalisten har i endebattbok om barnets århundrade frågat vart det togvägen. Jag hoppas att vi skall kunna återkomma tilldetta tema och hävda att det nu är barnets århundrade.Fru talman! En annan stor fråga som hardiskuterats mycket gäller socialtjänstlagen. Där har viju haft en stor utredning som pågått i mer än tre år.Man är ännu inte färdig. Vissa delar återstår. Menhittills har man kommit med flera bra förslag. Detgäller då frågan om en riksnorm. Där vill jag gärna habesked om hur kommer att gå vidare.Vi vet ju att det där finns en bred uppslutning frånSocialdemokraterna, har kanske anslutit sig efter det att beslut fattatsnär det gäller att kunna få stöd i riksdagen.Såvitt jag förstår är det mycket bra förslag somSocialtjänstkommittén kommer med. Där blir det ettökat skydd för barn. Där skrivs in,och där handlar det om rätten till ökat stöd föranhöriga. Dessutom skall vistelsekommun kunna fåersättning från hemkommun i de fall där det uppstårtvister om ekonomin. Det här är oerhört viktigt,eftersom det har funnits problem i detta avseende ute ikommunerna.Vad som finns kvar och som man skall arbetavidare med - jag hoppas att det arbetet sker ytterstskyndsamt - gäller myndighetsbegreppet. Denlångtgående privatiseringen i kommuner och landstinghar ju lett till avsevärda problem. Därför är detoerhört viktigt att gå vidare i det arbetet och attklarlägga var kommunen är skyldig att ha hand ommyndighetsutövandet. Man får inte lämna utexempelvis vårdnadsutredningar på entreprenad tillprivata firmor. Som jag tolkar Socialtjänstkommitténfinns det en väldigt bred politisk majoritet. Det är juoerhört viktigt att gå vidare med detta.Fru talman! Hälso- och sjukvården har under dengångna perioden utsatts för stora prövningar. Köp-sälj-systemet har fått enorma konsekvenser. Helasjukvårdsapparaten har fördyrats. Mycket kritikförekommer vad gäller akutsjukhusen. Socialstyrelsenhar tagit fram fakta.Vi vet från tidigare att speciellt äldre människorråkat mycket illa ut på just akutavdelningar. Vi vetockså hur mycket resurser som avsatts i onödan justnär det gäller administration, husläkare ellerersättning till privatläkare. I länslandsting har ersättningen till privatläkare kostat merän extra, utöver vad sombudgeterats.Trots de stora problemen i hälso- och sjukvårdenvill jag understryka att vi har mycket som är bra ochsom vi skall ta vara på. fick jag personligenerfarenhet av barnsjukvården. Enröntgenundersökning förbereddes med lekterapi,varvid man utgick från barnet. Sådant är en viktigform av sjukvård som vi i har. Där är vi rättunika, och där kan vi inte acceptera någranedskärningar.Jag vill också peka på hur försöksverksamhet medsex timmars arbetsdag, exempelvis på iBlekinge, har lett till en bättre omvårdnad och meratid för patienten. De som mottar vården är oerhörtpositiva. Här kan vi se hur det går att utvecklasjukvården. Jag vill också understryka att det ärviktigt att Hälso- och sjukvårdsutredningen snabbtsätter i gång med sitt arbete.Fru talman! Den gångna perioden var i mångaavseenden mycket dyster. Men vi fattade flera viktigabeslut. var inne på några av dem.Jag tänker på barnomsorgslagen, på detta med ökatstöd för psykiskt störda samt på inrättandet avBarnombudsmannen och Handikappombudsmannen.Vi fick också vissa extra resurser, men långt ifråntillräckligt. Det här har skapat problem ute ikommunerna. Man har ju inte fått de resurser sombehövs för att kunna ha en bra vård och omsorg.I kommer det, trots denskattehöjning som man är överens om, inte att bli enavsevärt höjd kvalitet. I stället gäller det attvidmakthålla en någorlunda standard. Där krävs detväldigt mycket mera.Vi vet att äldreomsorgen inte är tillfredsställande.Detta leder till ökade kostnader på sjukvårdensområde. Där måste mycket mer av resurser sättas in.Barbro talade om tobakslagen. Jaginstämmer i vad hon sade, men jag undrar: När får viett lagförslag mot indirekt tobaksreklam? Närkommer ett förslag om smittskyddslagen, som vi iVänsterpartiet är mycket missnöjda med?Till slut, fru talman! Vi i vet attdenna valperiod inte kan innehålla några storakostnadskrävande reformer. Vi kräver inte heller det.Men vi har en rad förslag om hur man kan förbättrasaker. På några få områden måste man dock se till attde människor som for mest illa under förra periodenkan få kompensation. Jag tänker då på delångtidssjukskrivna. , kommer vi inteatt kunna få något förslag på det området?Fru talman! Vi i vill verkligenunderstryka detta med hur vi skall utveckla välfärden.Där måste vi gå fram tillsammans. Vi instämmer ivärderingarna i samband med olika undersökningardär svenska folket har svarat att man är beredd attbetala, därför att välfärden är vårt gemensammaansvar. Det får inte bara handla om den som harpengar och som kan betala för sig.Anf. 5 ():Fru talman! Fru statsrådet ,riksdagsledamöter! Vad jag här vill säga är mera enprogramförklaring än ett debattinlägg. Det är ju denförsta sociala debatten i sedan vi iMiljöpartiet kom tillbaka till . Vårdfrågornakommer att ta upp senare i debatten här.Miljöpartiet de grönas politik vilar på tydligagrundprinciper:1. miljöpolitiken, som också innehållerenergipolitiken och det här med ekologiskt jordbruk,2. fredspolitiken, och där skall vi driva en sådanutrikes-, handels- och biståndspolitik att riskerna förkrig minskar, samt3. socialpolitiken, som sätter människan i centrum- vi skall ge människor en grundtrygghet alltifrånbarndomen, under de aktiva åren och även underålderdomen.Om människor inte har en ekonomisk ochmänsklig grundtrygghet och om människor inte hararbete och inte klarar hyran, blir socialpolitiken passivoch den fysiska miljöpolitiken ogenomförbar.Kan man inte betala sin hyra och en vräkningväntar, och om man inte klarar sina lån elleravbetalningar, så struntar man i att sortera sopor ochorkar inte heller vara en god förälder för sina barn.Man passiviseras och mister sitt självförtroende.Människor som inte känner att de kan påverka sinsituation och inte tror på sin egen förmåga, deltar intei samhällslivet. De har delvis gett upp.Fru talman! de gröna vill föra ensocialpolitik och en skolpolitik som i alla sina delarger självtillit, tro på den egna förmågan hos barn,ungdomar och vuxna och tro att det också finnsutrymme att påverka i skolan, på arbetsplatsen och isamhället i övrigt.Vi har inte råd att skära ner mera inomutbildningssektorn. Man talar om ökad forskning, ochdet är väl bra. Men för att öka den och få t.ex. flerakvinnliga professorer är den helt avgörande grundenden obligatoriska skolan och gymnasiet. Att i dagensläge tala om en dator åt varje skolelev är närmast etthån. Skolans elever får ej egna läroböcker.Skolsköterskor och kuratorer skall klara allt flerelever per tidsenhet. Antalet elever i klasserna ökar.De får inte längre färsk mat i skolorna. Allt detta slår hårdast mot elever medstörre eller mindre problem.Folkhälsan kan också påverkas av detta.Förebyggande vård och generell vård som ges till allai vissa åldersgrupper är billig och ger mycket förpengarna. Vi har sett exempel på detta inomtandvården, mödravården och vidbarnavårdscentralerna. Skolhälsovården är viktig.Varken kvantitet eller kvalitet får skäras ner. Högakvalitetskrav måste säkras. Varje elev behöver ochinte bara rullandebandsprincipen och teknik.Fru talman! När det gäller ungdomar i tonåren villMiljöpartiet, utöver en god utbildning och brahälsovård, stödja de initiativ som tas i mångakommuner för drogfria danser och andra drogfriamiljöer. Alla initiativ som tas i avsikt att motverkamissbruk bland ungdomar och äldre ser Miljöpartietsom oerhört viktiga. Missbruket bland yngreungdomar har börjat öka igen, särskilt när det gällernarkotika.Alkoholmissbruket orsakar kostnader på omkring100 miljarder . Ca var fjärde sjukhussäng upptasav människor som lider av alkoholrelateradesjukdomar. Vi vet också vilket mänskligt lidande ochvilka kostnader narkotikan och tobaken orsakar. EU:sliberala alkohol- och narkotikapolitik är bara det ettstarkt skäl till att säga nej till ett EU-medlemskap.Miljöpartiet de gröna vill att samhället skall ha enmycket restriktiv narkotikapolitik och inomalkoholpolitiken bl.a. hög beskattning, alkoholfrioffentlig representation och visa påfördelarna med alkohol-, drog- och tobaksfria miljöersamt ge en allsidig information.Fru talman! När det gäller handikappolitiken ärMiljöpartiet stolt över den svenskarättighetslagstiftningen, även om mycket behöverförbättras. de gröna anser att alla nyasamhällsmiljöer från början skall handikappanpassassåväl när det gäller bl.a. hörselslingor och entréer förrullstolsbundna som i fråga om allergiker. När detgäller allergier är det svårt att uppnå ,men kunskapen är stor och mycket kan göras.Befintliga byggnader skall också allergisaneras ochhandikappanpassas. Skolor, sjukhus och daghem börges förtur. Allergisanering och handikappanpassningav nya och gamla miljöer ger en hel delbyggnadsarbeten. Miljö ger jobb, och dessa jobb gerbättre hälsa och bättre ekonomi på längre sikt.Miljöpartiet vill ha en rörlig pensionsålder mellan60-70 år och en grundpension som är lika för alla ochbetydligt högre än . Det betyder att ATP-systemet sakta trappas ner. Vill man ha högrepension, får man teckna en pensionsförsäkring. Detblir extra viktigt att noga syna övergången så att ingenfaller igenom skyddsnätet.Fru talman! vill ta bortvårdnadsbidraget som enbart är fickpengar. Vadhjälper det en ensamstående arbetslös mamma? Istället vill ge lön för vård av eget barn.Fyra fem barn, beroende på ålder, skall ge endagbarnvårdarlön med sociala förmåner åt enhemarbetande förälder. Han eller hon skall erbjudassamma utbildning som dagmammor erbjuds i dag.Barnen, förutom det egna barnet, tas urbarnomsorgskön.När lagen om alla barns rätt till barnomsorsgsplatsgenomförs blir kostnaden blygsam eller ingen. I vissasituationer kan det t.o.m. bli en besparing. Förslagetom karensdag för vård av sjukt barn skall tas bort.Varför skall småbarnsföräldrar ha dubblakarensdagar?När vi behandlar socialpolitiken måste ändånågot om arbetslösheten nämnas. Den är ju vårtstörsta akuta sociala problem. Den kostar oss omkring100 miljarder om året.Rationaliseringarna inom industrin,tjänstemannasektorn och den offentliga sektorn harslagit hårt. Den konkurrens och de övertidskrav somarbetstagarna utsätts för slår ut människor och sliterner dem. Båda dessa faktorer, de hundratusentalsarbetslösa och de pressade arbetstagarna, bäddar förutslagning. Risken för långtidsarbetslöshet äruppenbar.Miljöpartiet anser att det är helt felaktigt attarbetslöshetsperioderna enbart skall få vara 2 x 300dagar innan man blir utförsäkrad. Kostnadernahamnar då hos socialnämnderna i kommunerna, ochman tar ifrån människor deras självtillit.Jag vill avsluta, som jag började, med självtillitoch tro på människors förmåga.Socialpolitiken skall bygga på förståelse och hjälp tillsjälvhjälp, på humanism och en positiv människosyn.Anf. 6 ():Fru talman! Jag skall ägna hela mittanförande åt en enda del av socialpolitiken, nämligenfamiljepolitiken. Jag gör det därför att jag hoppas attfå svar på en del frågor på området, eftersomsocialdemokraterna har aviserat så stora förändringar.Chatrine kommer senare att ta upp andradelar av socialpolitiken.Vårdnadsbidrag är ett laddat ord som väckerstarka reaktioner. Det associeras till hemmafrunsåterkomst, en rak snitslad bana tillbaka till spisen -beviset på kvinnofrigörelsens nära förestående död.Sådana missuppfattningar vädras ofta, särskilt avvissa storstadskvinnor och företrädesvissocialdemokratiska politiker. Men många mångavanliga dubbelarbetande, arbetstyngda föräldrar harlänge efterlyst ett system som skulle ge dem möjlighetatt ägna mer tid åt barnen och att utformabarnomsorgen som den passar just dem.Vårdnadsbidraget är helt enkelt ett sådant system.För 40 år sedan ansågs det naturligt att alla barntogs om hand av sina egna mammor. började daghemsutbyggnaden att ta fart, ochefter hand började dagis ses som det naturliga sättetatt ge barn omsorg. Sanningen är väl att det inte gåratt säga att det ena eller det andra är det naturliga. Enkombination, som anpassas efter barnets ålder ochbehov och där både mamman och pappan tar ansvarför omsorgen, är säkert det som de flesta i dageftersträvar och tycker är det mest naturliga.Få, om ens någon, vill återgå till 50-talsmodellenmed en hemmafru som ägnar hela sitt vuxenliv åt attsköta man och barn. Få, om ens någon, vill å andrasidan lämna ifrån sig sin ettåring under 8-10 timmarper dag för att förvärvsarbeta på heltid. Detta bordevara utgångspunkten för en mer nyanserad diskussionän den som ofta förs i dag.Många undersökningar visar att väldigt mångaföräldrar skulle vilja förlänga tiden tillsammans medbarnet, åtminstone några månader eller efterföräldraförsäkringen, gärna på heltid, men om det inteär möjligt så åtminstone på halvtid. Vi politiker kantycka vad vi vill om det. Vi kan moralisera över det,vilket är vad en del politiker ofta gör. De kvinnor somvågar förlänga föräldraledigheten, utöver den tidföräldraförsäkringen gäller, anses ha fastnat i någotslags skickligt gillrad kvinnofälla som bara är till föratt undertrycka dem och utestänga dem frånarbetsmarknaden under resten av livet. Inom parentessagt är dess bättre inställningen än så länge en annanom en man gör samma val.Det är detta som gör att vårdnadsbidraget upplevssom så farligt. Det öppnar ju för nya valmöjlighetersom framför allt vi lättledda kvinnor inte förväntasklara av och som därför kommer att leda oss ifördärvet. Däri ligger förklaringen till dethårdhjärtade motståndet mot det frånsocialdemokraternas sida. Sedan kan de tala omekonomi hur mycket som helst.Det finns många tänkbara sätt att utnyttjavårdnadsbidraget. De far- och morföräldrar som i dagåtagit sig att sköta om sina barnbarn, ofta därför attmammorna är ensamstående, kan t.ex. få en litenersättning för den insatsen.Ett par familjer kan slå sig samman och dela påbarnomsorgen. För några, som gärna vill det, kanvårdnadsbidraget göra det möjligt att vara hemmanågra månader extra på heltid. De som sparat dagarfrån föräldraförsäkringen kan kanske dryga utpengarna med vårdnadsbidraget och sköta barnetsjälva ytterligare några månader, om det är vad de villgöra.Kort sagt öppnas ett antal möjligheter att välja denbarnomsorgsform som passar barn och föräldrar bäst.För oss kristdemokrater är detta, dvs. föräldrarnasmöjlighet att anpassa barnomsorgen efter barnensbehov, den viktigaste anledningen till att vi arbetat såintensivt för ett vårdnadsbidrag och att det ocksåinfördes i år.Men det finns fler orsaker. Kostnaderna för deolika formerna av familjepolitiskt stöd är i dagmycket stora. Trots detta är det ca 100 000 barn sominte får del av de subventioneradebarnomsorgsformerna. Det kan ha flera orsaker. Detkan vara så att deras föräldrar skiftarbetar och intekan anpassa sig efter de tider som erbjuds inom denoffentliga barnomsorgen. Det kan också bero på attföräldrarna bor i glesbygd, där det inte finns någonsubventionerad barnomsorg. De kan också ha valt attvara hemma på heltid med sina barn, trots ansträngdekonomi. Vårdnadsbidraget minskar åtminstonedelvis de stora orättvisor mellan olika barnfamiljersom det tidigare systemet åstadkom, även omsumman självfallet är för liten för att helt utjämnaorättvisorna.Under valrörelsen användes vårdnadsbidragetständigt som ett slagträ av Socialdemokraterna.Felaktigheterna var mer regel än undantag när mantalade om det här systemet. Det påstods att högavlönadekunde få både vårdnadsbidrag och subventioneradbarnomsorg. Ena gången var det bara direktörsfruarsom skulle ha glädje av vårdnadsbidraget, och andragången uppmanades föräldrarna att inte anpassa sigtill det nya systemet, eftersom det ändå skulle rivasupp , utan övergångsregler. Tala ommaktfullkomlighet!Hur ser då facit ut medvårdnadsbidrag? Det finns statistik t.o.m. septembermånad. Föräldrarna kan inte sägas ha tagit avståndfrån systemet. Det finns tydligen fler direktörsfruar iSverige än vi trodde. Sju av tio familjer väljernämligen vårdnadsbidrag för att kunna kombinerajobb och barn på ett mer flexibelt sätt.Av dem som får vårdnadsbidrag tar uthela bidraget, vilket innebär att de antingen har privatbarnomsorg eller själva är hemma. Drygt 25 %arbetar deltid, har barnet mellan 15 och ikommunal barnomsorg och får ett tillskott på iform av vårdnadsbidrag. Återstående utnyttjarkommunal omsorg och får därmedett tillskott på i form av vårdnadsbidrag. Förde av barnfamiljerna som inte alls valtvårdnadsbidrag har ingenting förändrats. Tvärtemotvad många förutspådde har dessutom antalet som tarut vårdnadsbidrag ökat under september månad.Fru talman! När jag lyssnade på fick jag ett litet hopp om att ävenSocialdemokraterna hade uppmärksammatföräldrarnas stora intresse för vårdnadsbidraget ochåtminstone ville räkna något på vad det skulleinnebära att riva upp det innan vallöftet, eller snararevalhotet, förverkligades. Men det var tyvärr enmissuppfattning.Anna har redan sagt här i kammaren attSocialdemokraterna står fast vid att vårdnadsbidragetskall avskaffas. Det gjorde hon i ett frågesvar . Av det framgår mycket tydligt att AnnaHedborg inte tycks ha förstått hur systemet fungerar.Hon påstår nämligen att föräldrarna mer eller mindretvingats ta emot det mot sin vilja, eftersom man intekan tacka nej till ett bidrag som erbjuds. Det är ettmycket märkligt påstående.Konstruktionen är ju gjord så att man antingenväljer kommunalt subventionerad barnomsorg ellervårdnadsbidrag och därmed ordnar barnomsorgen påannat sätt.