prot · GI0927 · 1994-11-22 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1994/95:27Tisdagen den 22 novemberKl 14.01 16.1618.01 - 18.56Det justerade protokollet beräknas utkomma om 3 veckor1 § Justering av protokollJusterades protokollet för . 2 § Meddelande om partiledarnas redovisningom EUFörste vice talmannen meddelade att arbetsple-num kl. 9.00 skulle inle-das med att partiledarna redovisade partiernas stånd-punkter efter folkomröstningen. Därefter skulleärendebehandling följa. 3 § Meddelande om ändring i kammarenssammanträdesplanFörste vice talmannen meddelade att tidigare avi-serat plenum för inter-pellationssvar inställts. Inget kammarsammanträdeskulle äga rum denna dag. 4 § Meddelande om svar på interpellationerTill hade inkommit följande skrivelse:Interpellationerna 1994/95:15 och 16Till riksdagBeträffande interpellationerna 1994/95:15 och 16av om den svenska jordbrukspo-litiken och EU samt jordbruket och medlemsavgiftentill EU får jag meddela att jag inte kan besvara dennainom föreskrivna . Skälet härtill är att endebattdag som passar både interpellanten och miginte stått att finna under denna tidsperiod.Jag kommer att besvara interpellationen den 25november 1994.Stockholm den 16 november 1994Statsrådet § Svar på fråga 1994/95:70 om informationenom ett EU-medlemskaps ekonomiska konsekven-serAnf. 1 Finansminister ():Herr talman! har frågat utri-kesministern om regeringen avser att ta några initia-tiv för att allmänheten skall få en mer allsidig ochneutral information om EU-medlemskapets ekono-miska effekter än den som redovisades i en informa-tionsbroschyr som sändes ut till hushållen inför folk-omröstningen.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på frågan.I EU-debatten är snart sagt varje fråga omstridd.Johan tar upp en formulering i hushållsin-formationen och hänvisar till den kritik som riktatsmot den samhällsekonomiska EG-konsekvensutredningen.Det är sant att konsekvensutredningen utsatts förkritik, bl.a. i den artikel i somLönnroth nämner. Den bild av utredningen somkritikerna tecknat, och som vidarebeford-rar, förefaller emellertid delvis vara tillrättalagd ipolemiskt syfte. I själva verket är utredningen full avjust den sorts reservationer talar om, dvs.att osäkerheterna är stora och att kvantifieringarskall hanteras med stor varsamhet.Utredningens viktiga insats var inte dess räkne-övningar för att demonstrera storleksordningar utande frågetecken den satte för bl.a. stabili-tet och inflytande över den lagstiftning somavtalet omfattar, i det fall skulle valt att ståutanför EU. Även de ekonomer som är kritiska tillkvantifieringar verkade vara överens med utredning-en om att dessa aspekter borde beaktas när mananalyserar medlemskapets för- och nackdelar.Det är troligt att dessa och andra aspekter på EU-medlemskapet innebär att såväl ett ja som ett nejskulle påverkat investeringar, räntor, tillväxt ochsysselsättning.Exakt hur stora dessa effekter kommer att bli ärdet omöjligt att säga ens i efterhand. Det gjordes inteheller i den hushållsbroschyr som . I den uppmanades väljarna att vägaolika effekter mot varandra. Det tycker jag var enklok uppmaning, desto klokare eftersom det i bro-schyren inte togs ställning i debatten om dessa effek-ter.Anf. 2 ():Herr talman! Jag får väl tacka så mycket för sva-ret, även om det kommer något sent. Om svaret hadekommit på det sätt som det var tänkt, dvs. före folk-omröstningen hade kanske finansministern och jagkunnat ha en ganska spännande debatt. Men nukänns det som att festen är över.Nu får vi väl i stället ägna oss åt att städa upp ef-ter festen och se till att så mycket som möjligt av depositiva effekter som ni ja-sägare talade om förefolkomröstningen trots allt blir en realitet, åtminsto-ne vad gäller en liten del av dem.Med det tänkte jag för min del avsluta denna de-batt.Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1994/95:101 om Tipstjänstoch idrottens organisationer m.fl.Anf. 3 Finansminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser att vidta för att ge idrottenoch övriga ideella organisationer rätten till framtidaöverskottsökningar från AB Tipstjänst.Bo Lundgren nämner som bakgrund till fråganatt beslutade om en överföring avTipstjänst till idrottsrörelsen m.fl. ideella organisa-tioner, utan negativa statsfinansiella konsekvenser.Genom en koncessionsavgift skulle statens inkomstersäkras och endast framtida överskottsökningar tillfal-la de nya ägarna. anser vidare att mittuttalande om att förhandlingarna kan komma attavbrytas strider mot beslut.Riksdagens beslut innebar ett bemyndigande, inteett åläggande, att sälja statens aktier i . Eneventuell försäljning förutsätter dessutom att rege-ringen kommer tillbaks till och redovisarinnehållet i ett överlåtelseavtal samt föreslår en nylagstiftning om koncessionsavgift för Tipstjänst.Mitt uttalande som hänvisar tillgick ut på att jag inte ser någon anledning att fullföl-ja förhandlingarna om en försäljning på grund av detstatsfinansiella läge som vi befinner oss i. Jag stårfast vid detta och avser att i regeringen taupp frågan om ett återkallande av förhandlingsupp-draget, vilket inte strider mot beslut. Detvore orimligt att skänka bort framtida vinster frånTipstjänst till idrotten i när regeringen före-slagit och aviserat besparingar och skattehöjningarsom drabbar alla medborgare, detta i syfte att kommatill rätta med budgetsunderskottet.Bo Lundgren menar att en försäljning kan skeutan negativa statsfinansiella konsekvenser för sta-ten. Jag menar att en uppgörelse som innebär attframtida förväntade inkomstökningar överförs inne-bär just negativa statsfinansiella konsekvenser, dettai synnerhet som förväntningarna om högre inkomsterinte skulle komma till uttryck i en eventuell köpe-skilling, och staten står för risken om Tipstjänstskulle utvecklas negativt, vilket var tanken med BoLundgrens uppläggning.Jag vill passa på att nämna att det inom rege-ringskansliet nu görs en översyn av spelmarknadensstruktur och funktionssätt. Redan senare i dennavecka träffar vi de statligt ägda och styrda spelbola-gen för överläggningar i strategiska frågor. Vi kom-mer i dessa diskussioner också att ta upp frågor somrör förhållandet mellan statliga spelbolag och folkrö-relsernas finansiering.Anf. 4 BO ():Herr talman! Låt mig först rätta är inte fråga om att skänka bort framtida vinstertill idrotten, utan det är fråga om att framtida vin-stökningar skall tillfalla såväl idrotten som övrigaideella organisationer, exempelvis Röda korset ochIOGT.Jag har i och för sig förståelse för att spel och dobbel skall kunna bära enstörre andel än av kostnader som kan bidra tillsanering av statsfinanserna. Men sig uppenbarligen att den andel som tillkom-mer de ideella organisationerna på spelmarknaden,en andel som minskat genom de statliga spelbolagenunder , skall fortsätta att minska.Staten skall ta större del av spelmarknaden, och detblir sämre förutsättningar i bekymmersamma tiderför Röda korset, Rädda barnen och idrottsföreningarrunt om i landet att finansiera sina verksamheter.Det är ambition. Det framgår heltklart; det är uppenbart.Göran är t.o.m. beredd att i ett statligtspelbolag som Tipstjänst utveckla spelmöjligheternamed det tipsbingo som jag för egen del menar inte kunde driva i Tipstjänst förrän det förelig-ger ett ägande från folkrörelsernas sida. Mitt uppläggvar att framtida vinstökningar skulle underlätta i ettläge där annan finansiering var svår för de ideellaorganisationerna, dessutom, med ansvaret för bolagetTipstjänst, skulle de fått en chans att driva sin verk-samhet och utveckla nya spel. Under de senaste da-garna har vi sett hur detta med tipsbingo skaparirritation och debatt samt hur det försämrar förut-sättningarna för de bolag som faktisktär ansvarig för i regeringen.Jag frågar återigen: Anser finansministern att detär rimligt att de ideella organisationerna skall hamindre andel av framtida spelmarknader?Anf. 5 Finansminister ():Herr talman! Jag har gjort klart att min ambitionutgår från det statsfinansiella läget. Bo Lundgrenvar, som ansvarigt statsråd, ansvarig för slarv ochinte minst ett hanterande av skatteuttaget som gjordeatt vi faktiskt drevs mot en statsfinansiell kris. Atthan i det läget passade på att lova ut Tipstjänst tillidrottsrörelsen och eventuellt också andra folkrörel-ser var bara stilenligt.Att i detta läge, när vi tvingas spara och göraomfattande nedskärningar, ge bort statlig egendomär utmanande. Vi sade det redan i oppositionsställ-ning, och vi håller fast vid det också i regerings-ställning. Däremot är vi villiga att diskutera medfolkrörelserna om hur deras framtida finansieringskall se ut. Den diskussionen kan föras utan att bort statlig egendom.Anf. 6 BO ():Herr talman! fortsätter med sittmärkliga resonemang om skattepolitiken. Det kan vilämna till andra debatter här i kammaren. Låt oss taden diskussion frågan gäller, nämligen ideella orga-nisationers möjlighet till finansiering. Hur skall man,i ett läge när kommunerna tvingas dra ner och id-rottsminister , om vi förstår henne rätt, tän-ker dra ner, kunna hitta traditionella möjligheter tillfinansiering för de ideella organisationerna? Entraditionell möjlighet är just spelmarknaden, där vihar förbättrat villkoren i vissa avseenden under denförra regeringens tid och där detta skulle vara enmöjlighet. Även om man skall ta mer från spelmark-naden totalt sett, kan man välja andra sätt än att drain möjligheterna för exempelvis Röda korset att fi-nansiera sin samhällsnyttiga verksamhet genom egnainsatser med lotteriförsäljning m.m.Återigen, : Vore det inte rimligt attförsöka ta några hänsyn? Ni tar ju en hel del andrahänsyn när det gäller diskussionerna om statsbudge-ten.Anf. 7 Finansminister ():Herr talman! och jag har i grundenhelt skilda synsätt i denna fråga. Det är väl det somrepresenteras av den tidigare moderatledda regering-ens ambitioner att göra sig av med statlig egendom.Här gör man det under täckmanteln att det skullekomma folkrörelserna till del.Jag har sagt och säger även nu att folkrörelsernasäkert mår bäst av att man i fortsättningen kan ha endialog med staten om den framtida finansieringen.Staten har ett intresse av att vara med och påverkaspelmarknadens utveckling. Därvidlag utgör ABTipstjänst en viktig del av statens tillgångar. Dentänker vi inte ge bort, hur än försökerdölja den moderata privatiseringen genom att talaom Röda korset. Det är inte det det handlar om.Anf. 8 BO ():Herr talman! De privatiseringar som genomför-des av oss och som jag förutsätter också skulle ge-nomföras av , såsom Nordbanken, harhelt andra syften. Den dialog sägersig vilja föra, för han inte med dem han förhandlademed. Utan att över huvud taget diskutera går han utmed uttalanden i pressen. Vanlig hyfs borde vara tar upp sådana diskussioner med förhandlings-parten, om man skall avbryta förhandlingen omexempelvis AB Tipstjänst.Frågan rör skilda synsätt - det är alldeles rätt. Ärdet rimligt att ideella organisationer får möjlighet attsjälva finansiera sin verksamhet, eller skall statenknappa in ytterligare på den begränsade spelmarknadsom finns? Det är uppenbarligen så att tänker låta staten, när det gäller spel och dobbel,dra in från ideella organisationer i stället för att vidtaandra åtgärder. Han tänker försämra möjligheternaför lokala idrottsföreningar, låta Tipstjänst drivatipsbingo och ta ännu större andel. Det är GöranPerssons ambition. Sedan skall man vara beroendeav stat och kommun, som inte har råd att ge någrabidrag.Anf. 9 Finansminister ():Herr talman! Det där är den moderata nidbildsom älskar att predika. Jag tänker se till attfolkrörelserna, som är mitt regeringsparti närstående- idrottsrörelsen, de stora folkrörelserna med ideellbakgrund - också i fortsättningen har vettiga arbets-förhållanden. Men för att klara den saken behöverman inte skänka bort AB Tipstjänst, som Bo Lund-gren hade planerat att göra.Jag delar inte uppfattningen att det skall ansesvara dålig hyfs att gå ut och tala om denna självklarapolitiska ståndpunkt. När lade fram sinproposition gjorde vi mycket klart att vi var motstån-dare, och vi yrkade avslag på förslaget. Vår positionvar känd sedan länge.Anf. 10 BO ():Herr talman! För mig är det en självklarhet diskuterar med den man förhandlar med först,om man skall avbryta förhandlingen, och sedan gårut i medierna. Vi kan ha olika värderingar i dettaavseende, och det har vi också i andra.Göran säger att idrottsrörelsen är hansparti närstående. Att tro att man genom korporati-vism skall bygga upp ett som är beroende avsocialdemokratin trodde jag var förlegat, men inteför . Idrottsrörelsen är och förbliroberoende och skall så vara. Det var ett av skälen tillatt vi avskaffade regeringsrepresentanterna. Det skallockså gälla andra ideella organisationer. Men detGöran nu säger i frågesvaret är att i ställetför att öppna en möjlighet för de ideella organisatio-nerna till egenfinansiering skall man dra in till sta-ten av det som var deras traditionella finansierings-möjlighet. När man har gjort det skall de på nåderkunna få bidrag, i denna statsfinansiella situation.Det är verkligen att göra dem, liksom många med-borgare, utlämnade till felaktigaekonomiska politik.Anf. 11 Finansminister ():Herr talman! Låt mig avslutningsvis säga attdetta är tolkning, och den instämmerjag inte i. Vi klarar att ha en dialog med folkrörel-serna och ge dem vettiga arbetsförhållanden utan attge bort AB Tipstjänst. Dessutom har socialdemokra-tin en så djup förankring i folkrörelser - iidrottsrörelsen, i de kyrkliga organisationerna, inykterhetsrörelsen och i såväl det politiska som detfackliga arbetet. Vi om några känner dessa organisa-tioners arbetsvillkor. Vi kommer att följa demmycket noga. Men att använda idrottsrörelsen somslagträ, som försökte göra, för att pri-vatisera en del av statens egendom, det vände vi ossemot. Det är detta förslag som rättmätigen drastillbaka.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1994/95:110 om skatt påreklamfinansierade TV-kanalerAnf. 12 Finansminister ():Herr talman! har frågat mig omjag kommer att ta initiativ till någon form av skatt påreklamfinansierade föreslog i sitt betän-kande Reklamskatt SOU 1988:17 bl.a. att reklambe-skattning i princip skulle ske även av nya och för-ändrade medier som inte omfattas av nuvaranderegler i lagen (1972:266) om skatt på annonser ochreklam, t.ex. reklam i radio och TV. Förslaget beträf-fande reklam i TV innebar att sådan reklam skullebeskattas om utrymme upplåtits för reklam mot ve-derlag. Utländska TV-sändningar med reklam riktadmot föreslogs i huvudsak bli beskattade tillden del vederlaget svarade mot den svenska publi-kandelen. Skatteplikt skulle dock inte föreligga omden reklamsändande kanalen huvudsakligen varavsedd att tas emot i andra länder än Sverige.De remissinstanser som yttrade sig över förslagetom beskattning av TV-reklam var kritiska till försla-get och ifrågasatte möjligheten av att i praktikengenomföra en sådan beskattning. Utredningens för-slag har ännu inte lett till att några ändringar före-slagits beträffande reklambeskattningen.Den nya regeringen har ännu inte påbörjat be-redningen av frågan om en breddning av reklamskat-ten. Utgångspunkten för en sådan beredning bör varaatt beskattningen skall vara så likformig och konkur-rensneutral som möjligt. Utformningen av ett prak-tiskt tillämpbart beskattningssystem innehåller ettantal frågeställningar av både principiell och teknisknatur som behöver studeras ytterligare.Anf. 13 ():Herr talman! Jag vill tacka finansministern försvaret. Vi har haft en stor förändring avmedieutbudet. Det har varit en förändring på gottoch ont, som har gett mycket spännande men somockså innehåller sådant som är oerhört allvarligt. Tilldet bidrar bl.a. det ökade utbudet av våld, som fak-tiskt påverkar. Den som påstår att det inte påverkarbarn och vuxna, den talar inte sant. Den som satsarpå reklam i TV är också medveten om att våldetpåverkar och är allvarligt för samhällsutvecklingen.Jag är väl medveten om att vi inte löser den typenav problem med skattepolitik. Men det är utomor-dentligt stötande att vi har en särskild gräddfil förreklam i radio och TV, att annan reklam beskattasmen inte den.Vi har ett behov av ökade statsintäkter. Det harinte minst finansministern uttryckt. Den borgerligaregeringen var utomordentligt ointresserad av attgöra några förändringar på detta område. från den borgerliga majoriteten i skatteutskot-tet att om det var problem med konkurrensneutralite-ten, kunde man ta bort reklamskatten helt och hållet.Så resonerar bara den som inte tar ansvar förstatsfinanserna och inte heller söker hitta ett skatte-system som är så rättvist som möjligt och går in påde punkter där man utan skada för samhällsekono-min kan beskatta.Jag är positiv till finansministerns syn på reklam-skatten. Jag vill bara komplettera med en fråga: Ärfinansministern beredd att ta ett initiativ till enbreddning av reklamskatten i syfte att naturligtvisbelysa de svårigheter som finns men också de factosätta skatten i sjön?Anf. 14 Finansminister ():Herr talman! Jag kan börja med att instämmamed över hennes beskrivning av detvi av och till bevittnar i våra TV-kanaler. Det finnsall anledning för oss, både som förälder och somvuxen, att reagera. Därvidlag känner vi samma in-dignation.Man löser det här dock inte med beskattning,men det innebär inte att beskattningen inte kan varaett inslag i något salgs program mot den här typen avföreteelser. Det skall man inte utesluta.Jag är av den uppfattningen att vi här har teknis-ka problem - det är ingen tvekan om det. Vi kanockså ha en del juridiska bekymmer som vi inte skallblunda för. Men att bara lägga sig platt och accepteraatt problemen är stora och sedan inte göra någontingligger inte riktigt för mig, utan jag är beredd attpröva den här frågan. Vilken form själva prövningenskall få, om det skall göras på ren tjänstemannabasisinom eller på annat sätt, törsjag inte ha någon uppfattning om . Men innanvi släpper frågan skall veta att detinte går att komma fram den vägen. Det är minuppfattning.Anf. 15 ():Herr talman! Formen bryr jag mig inte ett duggom, däremot om resultatet. Jag hoppas att de utfäs-telser som finansministern gjort här får till resultatatt det kommer en proposition där man föreslår enbeskattning i någon form av reklam i TV och radio.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1994/95:155 om yrkesfiskar-nas avdrag för ökade levnadsomkostnaderAnf. 16 Finansminister ():Herr talman! Per har frågat mig om desvenska yrkesfiskarna kan hoppas på ett särskiltyrkesfiskeavdrag. Enligt kan svenska fiskarealdrig prismässigt kunkurrera på lika villkor, efter-som yrkesfiskare i och ges möjlighetatt yrka betydligt större avdrag vid bortovaro frånhemorten.Yrkesfiskare har rätt till ett schablonavdrag förökade levnadsomkostnader vid resa som varit för-enad med övernattning. Beloppet är per dag år1994. Det har, såvitt jag känner till, inte hävdats attavdraget skulle vara otillräckligt för att täcka defaktiska ökade levnadsomkostnaderna. Syftet med ettsärskilt yrkesfiskeavdrag verkar i stället vara att geett stöd till fiskerinäringen så att den får likvärdigakonkurrensmöjligheter med och . Ettsådant avdrag skulle således utgöra en statlig sub-vention till en näringsgren, om än via skattesystemet.Både av statsfinansiella skäl och med hänsyn tillatt det strider mot skattereformens principer att läggain skatteutgifter av detta slag i skattesystemet ställerjag mig mycket tveksam till ett särskilt yrkesfiskeav-drag. Jag är därför inte beredd att förorda att ettsådant avdrag införs.Anf. 17 PER ():Herr talman! Jag tackar försvaret.Yrkesfiskarkåren lever under väldigt hårda vill-kor. Konkurrensen med grannländerna ochDanmark hårdnar allteftersom. Svenska västkustfis-ket har betydliga svårigheter att klara sig, inte pågrund av kvoterna eller beståndet i havet utan i förstahand på grund av prissättningen. Norska och danskafiskare har betydligt bättre möjligheter att yrka av-drag vid bortovaro från hemorten. Det danska avdra-get, som också godkänts av EG/EU, är på 190 danskakronor per dag , maximerat till41 . En norsk fiskare har vid ett snabbtöverslag en ännu bättre situation i svenska pengarräknat, mer att leva på per år.Detta skapar en osund konkurrenssituation, herrfinansminister. De svenska räkfiskarna kan t.ex. inteleva på fångster som betalas med per kilo.Dumpade priser hänger nämligen helt ihop medmöjligheterna att yrka avdrag.Den förra regeringen ville att förutsättningarnaför att införa ett särskilt yrkesfiskeavdrag skulleundersökas enligt proposition 1993/94:158, just föratt ge det svenska yrkesfisket jämbördiga konkur-rensvillkor med andra länders fiskare. Vore det interimligt, herr finansminister, att en svensk yrkesfiska-re har samma standard som en svensk industriarbeta-re och har möjligheter att yrka avdrag på perdag, motsvarande heldagstraktamente, i stället för defuttiga som gäller ? Det skulle bli enskillnad som och dag.Anf. 18 Finansminister ():Herr talman! Jag kan hålla med Per om attdet skulle bli en skillnad. Frågan är om den skillna-den i försörjningsmöjligheter skall skapas via avdragi skattesystemet eller om man skall försöka att väljavägen att i stället i internationella fora, inte minstunionen som vi nu har tillgång till, ta upp en dis-kussion med danskarna - förhoppningsvis så små-ningom också med norrmännen - om det här är ettvettigt sätt att subventionera en näringsgren.Vi har också att iaktta att vi i har andrayrkesgrupper som också yrkar avdrag för fördyradelevnadsomkostnader. Om det för fiskarnas del kansägas att de har svårt att visa att deras omkostnaderuppgår till mer än har ingen hävdat.Men att använda det instrumentet för att därigenomkomma till rätta med något slags konkurrensneutrali-tet med länder som har en annan syn än vi på dettaär ett mycket tveksamt sätt att utnyttja skattesyste-met.Jag vill inte gå den vägen. Det är en farlig vägoch öppnar för även andra grupper att driva motsva-rande krav. Vi har problem med våra statsfinanseroch inkomster. Då är det bättre och vettigare att, somjag sade förut, ta upp en diskussion i EU om dendanska metoden verkligen är vettig och rimlig, ochse framför sig ett som medlem som förhopp-ningsvis också kan komma att omfattas av sammadiskussion. Det blir min hållning.Anf. 19 PER ():Herr talman! Jag får tacka för det. Jag tror ändåatt finansministern vill ha med sig detta i det framti-da arbetet. Jag kan dock se att vi har en oerhört svårsituation framför oss i och med att danskarna har fåttavdraget godkänt av EU. innebär det en oer-hörd konkurrens, en osund sådan, för de svenskafiskarna och gör deras verksamhet betydligt svårare.Jag kommer ifrån och har dagligakontakter med fiskarna där och ser deras oerhördabekymmer, hur de med all kraft i världen och alltarbete som det över huvud taget går att frambringaförsöker klara det här. Det gör de inte, som det ser uti dag, på grund av den osunda konkurrensen.Jag hade hoppats att den nya regeringen, efter detatt den föregående regeringen lade fram ett förslagom detta och också en utredning föreslog en höjningav avdraget, skulle fortsätta arbetet med detta, efter-som det är en så pass allvarlig fråga och gäller en såliten men viktig yrkeskår för oss.Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på fråga 1994/95:156 om avbytar-tjänstenAnf. 20 Jordbruksminister ():Herr talman! har frågat migvilka konsekvenser jag har räknat med om stödet tillavbrytartjänsten avvecklas.Avbytarverksamheten har till syfte att göra detmöjligt för i huvudsak animalieproducenter att fåersättare vid semester och sjukdom. Kostnaden förtjänsten subventioneras av staten . Förnärvarande finns det endast ett företag som erbjuderdessa subventionerade tjänster.I det mycket svåra ekonomiska läge som Sverigebefinner sig i är det inte möjligt att upprätthålla allade stödformer som vi har blivit vana vid. Mångastatliga stöd och bidrag måste omprövas.