prot · GH0964 · 1994-02-22 00:00:00 — 26 ():Fru talman! Jag får tacka så mycket för svaret.Skåne vill naturligtvis slå ihop sina två län till enregion. Motivet till detta är ganska enkelt: dennuvarande länsindelningen är onaturlig, opraktiskoch fördyrande.Man kan säga att vi har en regional röra i Skåne.Förutom två länsstyrelser har vi tre landsting, tvåkommunförbund, otaliga mellankommunala organoch 33 kommuner. Allt detta försvårar naturligtviskonstruktiva helhetslösningar. I den europeiskaframtiden handlar det om regionernas , ochdär vill vara med.Det förslag som vi nu diskuterar har framlagts avden parlamentariska kommitténRegionberedningen. Den har enhälligt föreslagit enförsöksverksamhet med ett skånskt regionförbund,något som har fått starkt stöd i dels från dens.k. fempartsgruppen, dels från nästan allakommuner i remissförfarandet, även om det, somstatsrådet antydde, också finns några invändningar.Vad som behövs är en snabb handläggning, ettsnabbt och positivt regeringsbeslut. Det får inte blinågra långbänkar för . Jag noterar medtacksamhet att statsrådets svar andas en positivinställning till ett regionalt utvecklingsarbete. Enönskvärd inriktning för beredningen är att beslutfattas i så god tid att verksamheten kan starta den1 januari. Jag behöver dock litet av kompletterandeinformation.Jag tänker som skåning självfallet inte avkrävastatsrådet någon avsiktsförklaring om beslutetsinnehåll, men jag skulle önska att jag kunde få ettpreciserat besked om tidpunkten för beslutet. Detråder nämligen viss oklarhet om när propositionenkommer. Jag efterlyser ett klart besked på denpunkten.Anf. 27 Civilminister ():Fru talman! Jag håller med om att det behövs eneffektivare samordning av den offentligaverksamheten i . Jag vet också att det ladesfram förslag om startande av enförsöksverksamhet. Vi har genomförten bredare remissrunda, och det har i den kommitfram ett antal invändningar.Jag kan nog instämma i att det är en mycket storenighet i , men remissvaren ger ändå enganska splittrad bild. Man är tveksam tillvalsystemet, bl.a. till inblandning av elektorer. Desmå kommunerna är oroliga för att de inte skall fåtillräcklig representation osv.Detta är frågor som är mycket svåra att lösalagstiftningsmässigt. Jag vågar därför inte lovanågot om när vi kommer att vara färdiga medpropositionen. Det krävs en beredning, helt enkeltdärför att det inte skall bli ett slarvigt förslag. Mininriktning är att förslaget skall läggas fram föratt den nya ordningen skall kunna träda i kraft den1 , men jag kan inte säga närpropositionen kommer.Anf. 28 ():Fru talman! Jag vet att det kvarstår en del frågorhär, men problemen är inte olösliga, och jag harfullt förtroende för att harkompetens för att lösa det här. Vissa frågor ärfaktiskt små. Några är större, men jag tror att deändå är lösbara. De skall ändå lösas förr ellersenare, och det handlar inte om några längre frister.Vad som är viktigt är att beslutet fattas . Låtmig precisera det till att det bör ske till sommaren.Om vi skall få en bra försöksverksamhet, måste viförbereda detta mycket väl, och det kan vi inte görapå nyårsaftonen, då vi har annat för oss. Vi vill göradet omsorgsfullt och . Vi vill att det skall blien bra och permanent verksamhet, och då behövervi ett förslag från departementet till föresommaren.Anf. 29 Civilminister ():Fru talman! Jag delar uppfattningen att det skall blien bra försöksverksamhet, och det är det som göratt jag också vill lägga fram ett förslag som håller.Vi behöver för detta, och jag upprepar attjag inte vill ange något datum för när propositionenskall vara färdig. Vi har stor kompetens inomCivildepartementet, och beredningen pågår förfullt.Anf. 30 ():Fru talman! Jag har tolkat statsrådets svar sommycket positivt i sak och i inställningen tillberedningen. Jag gör den positiva tolkningen attstatsrådet är beredd att göra allt för att dennaproposition skall komma . Kommerden hit till , skall vi göra allt för att detskall bli ett beslut före sommaren.Är vi överens om detta?Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1993/94:357 om kommunernaoch offentlighetsprincipenAnf. 31 Civilminister ():Fru talman! har frågat mig omjag är beredd att initiera eninformationsverksamhet till kommunernastjänstemän och förtroendevalda om innebörden avden svenska offentlighetsprincipen.Jag har tagit reda på att ombudsmän,när det gäller ärenden som kom in , harriktat kritik mot kommunernas tillämpning avoffentlighetsprincipen i 21 fall. Motsvarande siffraför ärenden som kom in var 24. Kritikenavsåg huvudsakligen kommunernas diarieföringoch hanteringen av handlingar som allmänhetenville få ut, bedömningen av sekretess samttillämpningen av meddelarfriheten.Offentlighetsprincipen är en av grundstenarna i densvenska demokratin. Varje brott mot denna principmåste man se allvarligt på. Därför är detotillfredsställande att kommunerna i en sådanomfattning gör sig skyldiga till en felaktigtillämpning av offentlighetsprincipen.Jag utgår från att samtliga kommuner somjustitieombudsmännen riktat kritik mot har tagitdenna till sig och vidtagit åtgärder för att förhindraen upprepning.Jag utgår också från att de båda kommunförbundenkommer att öka sina informationsinsatser på dettaområde och att de även uppmärksammar detillämpningsproblem som tycks finnas.Justitiedepartementet, som ansvarar förlagstiftningen på området, har tagit fram tvåbroschyrer avseende tillämpningen avoffentlighetsprincipen och sekretesslagen. Bådabroschyrerna har gått ut i mycket stora upplagoroch har bl.a. använts i kurser för kommunalatjänstemän och förtroendevalda.Jag vill också slutligen peka på reglerna omtjänstefel i . Om en kommunaltjänsteman eller förtroendevald gör sig skyldig tillnågot allvarligare brott mot offentlighetsprincipeneller sekretesslagen, är det möjligt att väcka åtal fördetta. Såvitt jag vet har dock den kritik som JOframfört i de ärenden som avgjorts och1993 inte i något fall varit så allvarlig att den lett tillåtal.De åtgärder som jag nu har nämnt anser jag förnärvarande vara tillräckliga för att komma till rättamed de problem som frågan berör. Jag kommernaturligtvis att följa utvecklingen på detta områdemed stor uppmärksamhet.Anf. 32 ():Fru talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret. Min fråga innehåller en allvarlig vädjan tillcivilministern att se till att förtroendevalda ochtjänstemän informeras om det vi i har allanledning att vara stolta över --offentlighetsprincipen. är ett föregångslandi ett mycket viktigt avseende, samhälletsmakthavare arbetar under insyn från svenskafolket. Beslut fattas inte i slutna rum. Då fåroffentlighetsprincipen inte schabblas bort avokunnighet eller oförstånd i den praktiskaverksamheten.En ny beklämmande företeelse är attförtroendevalda i vissa kommuner, som skall drivasmer eller mindre som företag, belagt sinatjänstemän med munkavle. Inget negativt omkommunen får komma ut till pressen --meddelarfriheten har satts ur /93 kom ett sextiotal anmälningarrörande brott mot offentlighetsprincipen till JO,enligt de uppgifter som jag har fått av JO:skanslichef. Här står uppgift mot uppgift. Är detbara 45 anmälningar är det desto bättre, men detkan ändå vara 45 för många. I den härärendegruppen får som klagar till JO rätt. Ialla andra ämnesgrupper ligger kritikfrekvensen på13--14 %.Den broschyr som har tagitfram om offentlighetsprincipen tycker jag borde gådirekt till kommunerna och inte bara användas ikursverksamheten. Är statsrådet villig attmedverka till detta?Anf. 33 Civilminister ():Fru talman! Jag tror att vi kan ha rätt båda två närdet gäller siffrorna. siffrorhandlade om antalet anmälningar och de jagrefererade till var de som har lett till kritik från JO.De skiljer sig alltså något. Jag håller med om attäven om antalet är 45 kan det vara 45 för mycket.Jag vill naturligtvis medverka till att den här siffrankommer ner till noll.Jag har haft samtal med ochman har beskrivit sin informationsverksamhet.Man ordnar ett antal kurser och informerar omoffentlighetsprincipen, sekretesslagen,meddelarfriheten osv.Justitiedepartementet har tagit fram de tvåbroschyrer som jag nämnde. De trycks i ett stortantal exemplar som också skickas till kommunerna.Den ena har redan nytryckts. Den andra är underomarbetning och kommer att vara färdig i mars.Det pågår ett informationsarbete när det gäller dehär frågorna. har jag funnit att det räckermed det som pågår.Anf. 34 ():Fru talman! Jag är mycket glad över att statsrådetser lika allvarligt som jag på behovet av informationtill kommunerna.Jag vill erinra om att vi i gjorde någotmycket bra , i enlighet med denproposition som kom från regeringen. Vi harnämligen skärpt kommunallagen så att allmänhetenhar rätt att ta del av handlingar i ett kommunaltföretag där privata intressen ingår, men därkommunen har ett rättsligt bestämmandeinflytande. Det är något nytt. Fullmäktige skall intesom tidigare besluta om möjligheter förallmänheten att överklaga för att kommunalaföretagshandlingar skall lämnas ut.Meddelarfriheten skall gälla. Det är nytt ochpositivt och värt att upplysa om. Jag hoppasnaturligtvis att det redigeras in i den nyabroschyren.Anf. 35 Civilminister ():Fru talman! Jaghade tänkt nämna lagstiftningen om handlingsoffentlighet i kommunala bolag, som jag lämnadeen proposition om på höstkanten och somriksdagen antog . Det är också ettexempel på att vi bearbetar den härfrågan och utvecklar offentlighetsprincipen. Detkrävs ägande i ett kommunalt bolag föratt offentlighetsprincipen skall gälla. Det tycker jagär ett viktigt framsteg.I samband med att den lagen förmedlas tillkommunerna görs också en informationsinsats omsekretess och meddelarfrihet. Där har vi ytterligareett exempel på insatser som görs.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1993/94:354 omTandläkarhögskolan i . 36 Utbildningsminister ():Fru talman! i har frågat migvilka åtgärder jag är beredd att vidta för att säkraatt kunskap, kompetens och effektivitet iutbildningen prioriteras före lokala särintressen.Frågan är föranledd av att jag ibudgetpropositionen bedömde att behovet avtandläkare kommer att minska. Vidare angav jag ipropositionen att regeringen kommer att se över deutbildningsuppdrag som tidigare getts tilluniversiteten för det odontologiskautbildningsområdet. Mycket talar för att dessa ärför stora, och regeringen lovade att återkommasenare med ett förslag till nedskrivningav dessa.Inom pågår nu ettutredningsarbete om det framtida behovet avtandläkare. Avsikten är att presentera resultatet förriksdagen . kommer regeringen,som jag nämnde tidigare, att lägga fram ett förslagtill nedskrivning av utbildningsuppdragen tilluniversiteten för det odontologiskautbildningsområdet. Jag kan försäkra StenAndersson att det förslag som regeringen då läggerfram skall vara välavvägt och att kunskap,kompetens och effektivitet i utbildningen skallsäkras.Anf. 37 i (m):Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag skall barakommentera den sista meningen. Vi får skäl attåterkomma till själva sakfrågan.Jag tycker att svaret är klargörande. Det ger vissthopp för högskolan i . Beslutet skall varavälavvägt, och utbildningen skall baseras påkunskap, kompetens och effektivitet. Det ärkriterier som saknades litet grand förra gången manlade fram förslag om grundutbildningen. Men omde tillåts att dominera den här gången är jag yttersttacksam.Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1993/94:364 om fler kvinnligaprofessorerAnf. 38 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågatjämställdhetsministern vilka åtgärder som kommeratt vidtas för att fler kvinnliga professorer skallutnämnas. Eftersom jag är ansvarig minister förfrågor som rör högre utbildning och forskning harfrågan överlämnats till mig för besvarande.Bestämmelserna om tillsättning av tjänst somprofessor innebär bl.a. att vid konkurrens mellanflera i och för sig behöriga sökande är det graden avvetenskaplig och pedagogisk skicklighet som främstskall fälla utslaget mellan de konkurrerande.Detta är en ordning som är viktig att hålla på för attnå bästa möjliga kvalitet i forskning och utbildningvid våra universitet och högskolor. Det kan sålundaenligt min mening inte komma i fråga att avjämställdhetsskäl förbigå bättre meriteradesökande när det gäller dessa befattningar. Det ärbara i det fall kandidaterna är jämbördiga somjämställdhetsaspekten kan fälla utslaget.Det är emellertid inte tillfredsställande att det i ett så begränsat antal kvinnliga professorer.För att lösa detta problem krävs framför allt attandelen forskarutbildade kvinnor ökas. Därmedbör också andelen högt kvalificerade kvinnligasökande till professorstjänster öka så att det blirlika vanligt att den bäst meriterade är en kvinnasom att det är en man.Det tiopunktsprogram för ökad jämställdhet ihögre utbildning och forskning som redovisades iförra årets forskningsproposition, och somgodkändes av , är ett exempel på åtgärdersom nu kommer att vidtas för att bl.a. stärkakvinnors möjlighet att gå vidare tillforskarutbildning. Även sådana insatser som görsför att generellt öka antalet forskarutbildadekommer att ha betydelse för jämställdheten.Jag vill också i detta sammanhang nämna att detinom ansvarsområdefinns en grupp med representanter från universitetoch högskolor som kontinuerligt arbetar medjämställdhetsfrågor inom högre utbildning ochforskning.Anf. 39 ():Fru talman! Jag vill tacka utbildningsministern försvaret. Jag ställde frågan till jämställdhetsministernpå grund av att jag ville höra hans värdering av attvi har en så sned könsfördelning när det gällerantalet professorer.Jag kan hålla med om allt det somutbildningsministern säger i svaret. Men jag kanockså ställa frågan: Vad händer nu? Ärutbildningsministern nöjd med den dåligakvinnorepresentationen som vi har blandprofessorerna? Nej, det är utbildningsministernegentligen inte. Det kan vi också tolka av svaret.Men vad görs mer konkret?Det är helt klart att det är meriter som skallbedömas. Varför har inte det gjorts tydligtnog? Det är oerhört viktigt att vid en sådan härdebatt kunna konstatera att kvinnoforskningen ärusel. Hierarkin och det manliga idealet försvarashårt inom den akademiska världen. Jag tycker inteatt det är någon hemlighet. Jag skulle vilja hörautbildningsministerns reaktion på det påståendet.Utifrån det svar som jag har fått skulle jag viljaställa en följdfråga. Hur tänker man följa upptiopunktsprogrammet så att det verkligen blir enbättre balans när det gäller dessa siffror? Ingen avoss kan ju acceptera dem. Det är resultat somräknas. I just det aktuella fallet kunde man ha visaten vilja att förbättra siffrorna.Anf. 40 Utbildningsminister ():Fru talman! Låt mig snabbt svara på lejonparten avde frågor som jag fick. Jag börjar med med denindirekta frågan om mina respektive BengtWesterbergs värderingar. De är desamma i dettahänseende.Sedan fick jag frågan om jag är nöjd. Nej, det är jagabsolut inte. Jag är framför allt missnöjd med att vihar så få kvinnliga professorer och så få kvinnligaforskarstuderande. Jag är missnöjd av ett skäl somär kvalitativt. En rasande massa värdefullkompetens ligger outnyttjad. Det är min viktigastedrivkraft för att göra något åt den situation som vinu har hamnat i.Det för mig över till frågan om hur detjämställdhetsprogram som accepteradeskall följas upp. För bara några månader sedanträffade jag lejonparten av landets kvinnligaprofessorer för att försöka engagera dem i arbetet.Det var en av de mest stimulerande konferensersom jag någonsin kallat till.Vid varje tillfälle när jag har att göra medhögskolornas och universitetens ledningar talar jagom betydelsen av att de sätterjämställdhetsfrågorna överst på sin dagordning.Om de inte gör det kan vi inte heller förvänta ossatt deras underställda medarbetare skall göra det.Utan att vilja ta ut några segrar i förskott tycker jagatt förståelsen för dessa aspekter är snabbt ökande.Fru talman! Det innebär emellertid inte att självaprofessorsproblemet kommer att lösas fort. Antaletforskarstuderande kvinnor är trots allt ganskabegränsat. Det tar tid innan en större grupp harmeriterat sig till professorstjänster. Jag beklagar attden tiden är så lång. Men vi har egentligen ingenmöjlighet att korta den utan att begå våld på ännuviktigare värderingar som hänger samman med attvetenskaplig och pedagogisk kompetens skall fällautslaget.Anf. 41 ():Fru talman! Det är bra att utbildningsministern haren drivkraft för att få bättre balans i dessa frågor.Jag tänker noga följa det tiopunktsprogram som vihar fattat beslut om. Det är oerhört viktigt.Läget är egentligen inte fullt så uruselt. Vi har 35 %kvinnor som är forskarstuderande. Dessa somfinns på universiteten borde ge en större möjlighetatt tillsätta några professorstjänster med kvinnor.Det är inte fullt så illa som det ser ut. Det skallnaturligtvis bli mycket bättre även på det området.Men min fråga blir ändå: Varför finns detfortfarande kvinnor bland professorerna ?Jag vill göra en möjlig tolkning. Meriterna skallvara helt jämförbara. Det är helt klart. Då skallminoritetsskyddet kunna gälla. Men är det även såatt ämnet, kvinnoforskningen, inte är fullt såintressant?Anf. 42 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag tror inte att problemet ligger ikvinnoforskningen som diciplin, även om jag gärnainstämmer i att vi behöver mer kunskap om detockså. Mitt litet dystra svar går tillbaka till att vi nuser effekterna av många herrans år av bristandejämställdhet i samhället i övrigt. Det tar sin tid -- isynnerhet i den akademiska världen med denmeriteringsordning som vi har -- att få genomslagför det tänkande som i större utsträckningpräglar hela vårt samhällsliv.Fru talman! Jag delar inte uppfattningen att detakademiska livet som helhet hårt försvarar manligaideal. Det finns säkerligen de som gör det -- det gördet även i övriga samhället. Jag håller inte med omatt detta är en särprägel på det akademiska livet.Jag har stora förhoppningar om att kvinnorkommer att hävda sig väl. Kvinnor klarar sig väl såbra som männen när de söker sammaprofessorstjänst.Anf. 43 ():Fru talman! Jag är också klart medveten om att detkommer att ta sin tid. Jag har en minst lika starkförhoppning som utbildningsministern att vi skallkunna rätta till detta. För att detta skall ske måstekvinnlig kunskap och diciplinen som sådan, dvs.forskningsämnena, bli rättvist behandlade ochrättvist bedömda. Vi har ett gemensamt intresseoch ansvar att verkligen följa upp det. Jag vill tackaför debatten.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Förnyad bordläggningFöredrogs men bordlades återSkatteutskottets betänkande 1993/94:SkU28Lagutskottets betänkanden /94:LU14 ochLU15Utbildningsutskottets betänkanden /94:UbU3och UbU411 § BordläggningAnmäldes och bordladesProposition1993/94:162 Handel med el i konkurrensRedogörelse1993/94:RJ1 Styrelsens för stiftelsen berättelse över fondens verksamhetoch förvaltning under år 1993Utrikesutskottets betänkande1993/94:UU21 Situationen i det tidigareJugoslavien12 § Anmälan om interpellationerAnmäldes att följande interpellationer framställtsden 18 februari1993/94:94 av () till statsrådetBeatrice om fristående skolor:Den s.k. trosrörelsen har startat ettflertal från varandra formellt oberoende s.k.kristna skolor i olika delar av landet. Skolornarepresenteras av allt från Livets ords skola iUppsala med 420 elever till mycket små, nystartadeskolor.Det vid en internationell jämförelse mycketgenerösa stödet till fristående skolor hartillsammans med en ganska ytlig prövning isamband med godkännande av fristående skolorsannolikt bidragit till den snabba ökningen avantalet skolor i trosrörelsens regi.Utvecklingen av ett större antal skolor med enfundamentalistisk tolkning av olika ideologier --oavsett om dessa är kristna, islamiska ellermaterialistiska -- är olycklig utifrån synen pågrundskolans betydelse som mötesplats för barnmed olika bakgrund socialt, kulturellt ochideologiskt.Flera rapporter från trosrörelsens skolor pekar påatt åtminstone några av skolorna inte lever upp tillläroplanens krav på allsidighet, demokratisktförhållningssätt och tolerans. Det finns tecken påatt skolorna förmedlar ett ensidigt budskap, somkan vara svårt att ta emot för ungdomar i känsligålder.Bl.a. visar såväl från i som tidningsintervjuer med enpojke från Hannaskolan i på att väsentligadelar av NO-undervisningen undanhålls eleverna,samt att det finns tecken på att undervisningen ireligionskunskap är selektiv. Uppgifter om atttungomålstalande förekommit inom denobligatoriska skolans ram förekommer också. Ettmycket starkt religiöst tryck förefaller läggas påkänsliga barn och ungdomar.Kommer regeringen också fortsättningsvis attutforma skolpengen som om det vore ett väsentligtsamhälleligt intresse att stimulera uppkomsten avfristående skolor med extrem konfessionell prägel?Är statsrådet beredd att med kraft verka för att allafristående skolor uppfyller läroplanens krav påallsidighet och tolerans?Är statsrådet beredd att vidta åtgärder för attförhindra att barn och unga inom den obligatoriskaskolans ram tvingas till handlingar och upplevelsersom kränker deras integritet?1993/94:95 av () till statsministern ombyggkrisen:Anledningen till att jag ställer denna fråga tillstatsminister är att det är oklart vilketstatsråd det är som har ansvar för bygg- ochbostadssektorn.Den djupa byggkrisen förvärras. En katastrofalsituation fortsätter att försämras. Allt fler blirarbetslösa, investeringarna inom nästan allabyggsektorer sjunker mer än vad man tidigarebefarat. En hel generation byggnadsarbetareförsvinner. Byggkapacitet slås ut, resursbrist väntasnär konjunkturen vänder. Byggandet är i vissaavseenden nere på 1930-talsnivå.Regeringens satsningar på infrastruktur,ombyggnad, underhåll, m.m. är långt ifråntillräckliga. Tvärtemot önskvärt bidrar regeringensförslag till att fördjupa krisen, t.ex. genom beslutetom ytterligare neddragning avbostadssubventionerna.Regeringens handlingsförlamning eller ovilja attagera skadar landets ekonomi på både kort och långsikt. Ministrar och regeringens företrädare gerotydliga, ibland motstridiga, signaler om vad somskall ske. Byggsektorn förlamas i stället för attutvecklas.Ett ytterligare ROT-program diskuteras . Det ärdock oklart vad det kommer att innehålla och hurdet skall utformas. Regeringen har gett olikabesked. utskott har tvingats ta överansvaret. Med denna interpellation vill vi påskyndabeslutsprocessen, vilket är synnerligen angeläget.Nedgången i byggsektorn påverkar den samladesvenska ekonomin negativt. Raset enbart ibostadsbyggandet motsvarar ett BNP-bortfall på2 % 1994.Lite fakta:Nyproduktion bostäder:t8,3,4 > tt1990t1994(prognos)ttFlerbostadshust41 000t9 000ttEgnahemt28 000t3 000tBostadsbyggandet riskerar att bli internationelltsett rekordlågt 1994. Bostadsinvesteringarnasandel av BNP kan bli , vilket är enbottennotering inom . Genomsnittet förOECD-länderna ligger . Boverketkonstaterar att 35 000 lägenheter behöver byggasper år för att klara behovet.Ombyggnad av bostäder faller:t5,5,5 > tUtfall 1992t1993 (prognos)t1994 (prognos)tt+ 14 %t-- 10 %t-- 35 %tLandets samlade bygginvesteringar faller kraftigt:tUtfall 1992t1993 (prognos)t1994 (prognos)tt-- 7 %t-- 18 %t-- 22 %tDen totala summan av underhållsarbeten beräknasför 1993 och 1994 ligga på oförändrad nivå. (Källa:SCB, Byggentreprenörerna,. )Sammanfattningsvis kan man konstatera att mindreökningar av byggandet inom industrin och väg- ochanläggningssektorn inte på något sätt kankompensera fallet inom de andra sektorerna.Särskilt allvarligt är fallet inom bostadssektorn --både nyproduktion och ROT-verksamhet ligger påän mycket lägre nivå än vad man tidigare hoppatspå.Investeringar inom infrastruktur riskerar att ha fulleffekt under kommande högkonjunktur.Riksdagen bör fatta beslut om långsiktigbostadspolitik som motverkar raset inyproduktionen av bostäder. De kraftigasvängningar som sker i bygginvesteringsvolymen ärekonomiskt skadliga och bäddar bl.a. för nyabostadslöshetskriser och överhettning påbyggmarknaden . Deupprepade försämringarna av villkoren förnyproducerade bostäder har förlamat marknaden.Sysselsättningen i byggbranschen beräknas gå nermed .