prot · GI0945 · 1994-12-19 00:00:00 — Riks-dagen styr inte längre med detaljerade regler utansätter upp mål och ger samlade resurser och litar påatt de som har ansvaret också tar ansvaret. Målenfinns i läroplaner och kursplaner. följerupp att målen nås genom utvärdering, uppföljning ochtillsyn som utförs av bl.a. , , Riksda-gens revisorer och inte minst utskottet. Det är i dettasammanhang som den nya läroplanen och betygssys-temet i den obligatoriska skall fungera.Det fanns och finns fortfarande en bred majoritetför att frångå det relativa betygssystemet och övergåtill ett system med på förhand tydligt angivna mål. Viär också överens om att dessa mål skall uttryckasgenom centralt utarbetade kriterier för olika betygs-steg och att dessa kriterier skall vara tydliga och öpp-na, detta för att elever och föräldrar skall veta vadsom krävs av eleven för att nå ett visst betyg.På samma sätt är vi överens om att betyg i ordningoch uppförande inte skall ges liksom vi också är över-ens om att de nuvarande kvartssamtalen skall bli ut-vecklingssamtal med en tydlig struktur från första åreti skolan.Fru talman! Jag var, som jag sagt, ledamotav Betygsberedningen, och vi lärde oss där att detsaknas forskning kring betygs påverkan på undervis-ningen. Det finns t.ex. inget vetenskapligt stöd för attsäga att betyg skulle "knäcka" svaga elever, meningen kan heller hävda motsatsen. Olika länder harolika system, och det finns ingen vetenskaplig under-sökning som säger att det ena landet har ett systemsom är bättre eller sämre än det andra.Det finns heller inga vetenskapliga fakta som sä-ger vad som är rätt eller fel när vi talar om hur mångabetygssteg som är lämpligast eller när utvecklings-samtalen skall ta formen av betyg.Betygsberedningen diskuterade sig fram till engemensam kunskapssyn och kunde därmed ocksåpresentera ett i huvudsak gemensamt förslag. Bered-ningen tog sin utgångspunkt i erfarna lärares kunnan-de och omdöme och genomförde också ett eget litetläraruppdrag. Alla partier kompromissade för attbetona hur viktigt det var med ett enigt förslag för attsäkra kontinuitet och långsiktighet över eventuellaskiften av majoritet i . Detta anser jag attsocialdemokraterna nu har kastat på sophögen.Fru talman! Låt mig ge några utgångspunkter förvarför anser att vi skall ha betyg:-Betyg kan, rätt använda, vara en stimulans föreleven att sträva vidare och att få ett kvitto på attsträvandena uppskattas.-Betyg skall även tillsammans med utvecklings-samtalen ge information till hemmet om hur skolarbe-tet fortskrider.-Betygen har i det nya styrsystemet även en viktigfunktion som utvärderare av undervisningen och sko-lan. Det förhållandet att alla elever skall bli godkändager föräldrarna rätt att kräva resurser till de barn somav olika skäl riskerar att inte bli godkända.-Folkpartiet vill också minska betygens roll somurvalsgrund för vidare studier, vilket det målrelatera-de betygssystemet också medför.Men för att lyckas med detta måste betygen grun-das i en människosyn och en kunskapssyn som ärtydligt inriktad på helheter. De får t.ex. inte vara hin-der för problematisering och samarbete/samläsning.Oavsett om vi önskar det eller ej måste vi inse attbetygen styr betydligt mer än vad vi i allmänhet tror.De bestämmer faktiskt kunskapssynen i den vardagli-ga realiteten i skolan. Därför måste betygssystemetoch betygen vara ett pedagogiskt styrmedel i sam-klang med läroplan, kursplan och skolplan, så att alladessa styrmedel leder mot samma mål.Fru talman! Betygsberedningen diskuterade god-kändgränsen utifrån att denna i första hand skulle varaett mått på skolans resultatansvar. Utan resultatansvarframstår alltför lätt alla elevmisslyckanden som indi-vidproblem, och utan resultatansvar får skolan svårareatt hävda sitt resursbehov. Alla elever skall kunna nåbetyget Godkänd, även om det för en del tar längretid, eftersom inlärning är en individuell process, somtar olika tid för olika elever i olika ämnen.Skolan harnaturligtvis alltid haft ett resultatansvar. Men med ettmålrelaterat betygssystem följer att ansvaret blir pre-ciserat. Målet är alltså att alla elever, när de avslutarden obligatoriska skolan, skall ha nått nivån för god-känt. Detta minimum är lärarens, skolans och kom-munens ansvar. För att nå dit måste alla lärare konti-nuerligt ta reda på vilken kunskapsnivå eleverna be-finner sig på, för att upptäcka debarn som av olika skäl behöver extra stöd. Det är dettaansvar, menar jag, som betygen kommunicerar tilllärarna och till skolan.Jag hoppas att jag därmed också har förklaratFolkpartiet liberalernas absoluta tilltro till att användabeteckningen ännu icke godkänd fram till sista termi-nen i nian. Liksom Betygsberedningen anser vi att detstyr resurser till de elever som av olika skäl behöverextra stöd. Observera att dessa skäl kan vara högstolika. Betyget ännu icke godkänd mäter skolan, inteeleverna. Det är än viktigare i en skola som till vissdel riskerar att fastna mellan regelstyrning och mål-styrning, vilket jag menar att många svenska skolorhar gjort.Till sist vill jag ställa några frågor till Vänsterpar-tiet och om deras reservation om betygs-fri skola. Jag trodde att betygsmotståndet från 70-taletvar bundet till det relativa betygssystemet och desssätt att initiera konkurrens i stället för samarbetemellan eleverna. , när vi skall ha ett mål- och kun-skapsrelaterat system där varje elev mäts i sin egenkunskapsutveckling, borde väl ändå betyg som mätarepå denna utveckling kunna accepteras. Elever ochföräldrar har rätt att ställa krav på skolans sätt att axlasitt ansvar, och förutsättningarna för det är att de vethur skolarbetet fortgår. finansieras ge-mensamt, vilket ger allmänheten legitim rätt att fåinsyn i hur skolan fyller sin funktion. Förklara då förmig hur ni kan fullgöra en demokratisk kontroll av omskolan uppfyller sina mål utan betyg! Förklara ocksåhur ni i första hand kan reservera er för en skola utanbetyg och ändå acceptera betyg. För mig är detta tvåhelt oförenliga ståndpunkter.Fru talman! visade redan i partimotio-nen en vilja att komma fram till en lösning som hållerför framtiden, även om det skulle ha inneburit vissaavsteg från våra tidigare ställningstaganden. Det hardock visat sig omöjligt. Än en gång har allt tal omblocköverskridande lösningar visat sig vara just vack-ert tal utan vidare substans. Det har faktiskt gjort migbesviken, eftersom mina erfarenheter av tidigare arbe-te t.ex. i Betygsberedningen har varit och är så positi-va.Anf. 91 ():Fru talman! För mig är diskussionen om betyg iskolväsendet väldigt viktig. Jag har sett att betygenofta har blivit en stridsfråga. Debatten har på ytanhandlat om antal betygssteg, var de skall sättas ochhur betygen skall användas. Men debatten har ocksåtagit upp grundläggande frågor som t.ex. rör kun-skapssyn och skolans roll i samhället.Efter regeringsskiftet har ett komplette-rande förslag om betyg i lagts fram avskolminister . Betygsstegen minskasfrån sex till tre och graden underkänt tas bort. Försla-get är en kompromiss, precis som den tidigare sex-gradiga betygsskalan, och inte det alternativ som jagoch helst skulle vilja se, nämligen enhelt betygsfri skola.Betygsmotståndet lever kvar i allra högsta grad.Jag tror att jag kommer att svara delvis på MargittaEdgrens frågor under mitt inlägg.Vänsterpartiet kommer att stödja skolministernsförslag, eftersom vi anser det vara mycket bättre ändet tidigare förslaget. senare att redogöra för vår syn på förslagetsom helhet. Jag nämner några saker som jag tror är avvikt för att hitta bra arbetsmetoder i skolan, trots be-tygsättningen.Att betyg inte kommer att sättas tidigare än i års-kurs 8 är bra. Att gradera och sålla ut elever på ett såtidigt stadium är inte bra, varken som motkraft tillutslagning av svaga elever eller för arbetssituationen iklassrummet. Att underkänd tas bort som betygsgradleder till att skolan tydligare ges ansvar för elevenskunskaper, vilket jag också tror är bra.Nu har vi att rätta oss efter och använda oss av ettmålrelaterat betygssystem i . Det innebärinte att diskussionen om betygen skall stanna här.Målrelaterade eller relativa, så påverkar betygen sko-lans undervisning och elevens inskolning i det svens-ka samhället. Betyg fyller en viktig funktion sombevarare av sociala strukturer i samhället. Det äringen hemlighet att barn till akademiker har bättrebetyg än barn från arbetarfamiljer. Den sociala sned-rekryteringen till högre studier är fortfarande tydligoch konsekvent i alla led. En mängd faktorer liggerbakom denna skevhet. Nämnas kan föräldrars enga-gemang, familjetraditioner och ekonomiska förutsätt-ningar samt elevens självkänsla. Det är tydligt attbetygen förstärker dessa tendenser, och det anser jagvara mycket olyckligt.Som utvärderingsinstrument är betyg inte särskiltbra. Det blir ofta ytligt och sällan speciellt konstruk-tivt. Dessutom kommer en sådan här typ av utvärde-ring in i ett alltför sent skede och inte som en del avinlärningsprocessen. Den knapphändiga informationsom betygen ger, oavsett om det är en siffra eller ettord som utdelas i slutet av terminen, är otydlig. Vadbetyder en trea? Vad innebär godkänd?Visserligen har en lärare möjlighet att ge ytterliga-re information, vilket bör utnyttjas. Jag tror att de ipropositionen föreslagna utvecklingssamtalen kanvara till stor hjälp. Men med dagens knappa resurserinom skolan och det stora antalet elever i varje klassär det mer än troligt att just denna viktiga del i inlär-ningsprocessen försummas.Betygen används i dagens skolor mycket som upp-rättare av maktförhållanden mellan elever och lärare.Att se läraren som handledare i skolarbetet ger ele-verna möjlighet till självständigt arbete och tänkande.Många lärare arbetar på det sättet . Dettycker jag är bra. Alternativet har alltför ofta blivitkorvstoppande lärare, som sitter inne med en absolutsanning att förmedla till eleverna.Betygsskolan är också den snäva kunskapens sko-la. Det som kommer att prioriteras är det som är en-kelt att mäta. Proven koncentreras snarare runt årtaloch namn än helheter, samband och kritiskt resone-rande. Här rymmer skolans värld en motsättning.Läroplanens fina tal om kritiskt tänkande, självständi-ga och kunskapssökande elever blir ofta bara tommaord. Kunskapsinhämtande får aldrig bli statiskt utanskall vara en process under hela livet.Hur skall vi bedöma kunskap och vems definitionav kunskap skall gälla? Kan kunskap över huvud tagetmätas?Jag tror inte att framtidens elever behöver betygenför att nå kunskap, utveckling och bred kompetens.Vad de behöver är i stället en skola som tar deraserfarenheter och färdigheter på allvar och inte försö-ker fånga in dem i redan färdiga mallar.Jag är absolut inte ensam om att hafunderat på alternativ till betygen. Det finns mångatankar och idéer samlade på olika ställen.Skolan har genomgått en heldel mycket stora förändringar och står inför nya ochdelvis svåra förändringar under det år som kommer.Jag har respekt för dem som anser att tiden inte ärmogen för att genomföra den betygsfria skolan . Vimåste låta förändringarna lägga sig. Vi skall nogautvärdera det nya betygssystemet. Det kan komma attta tid. Jag vill att vi utnyttjar väl.Av de betygsberedningar och utredningar som ti-digare har tillsatts har ingen fått uppdraget att utredaett helt betygsfritt alternativ. Jag tycker att det är påtiden att vi aktivt söker alternativ till dagens betygs-skola. Vårt samhälle står inför mycket stora problemgällande segregation, utslagning och arbetslöshet.Därför är det viktigt att vi genom skolan ser till attskapa en trygghet, ett eget kunskapssökande och livs-hungrigt lärande, där det lönar sig att samarbeta. Densituationen finns inte . Allt större grupper i vårtsamhälle faller utanför ramar. Ungdomar,invandrare och kvinnor är, precis som tidigare, desvaga grupperna som faller utanför.Vi måste börja leta efter hållbara lösningar förutbildning och skolväsende . Utvecklingen ivårt samhälle går mycket fort, och vi har inte råd attbli tagna på sängen. Självklart kan inte en betygsfriskola lösa alla problem och konflikter. Men den kankomma att bli en viktig del i att skapa ett stabilt sam-hälle för oss alla.Fru talman! Jag yrkar att det tillsätts en parlamen-tarisk utredning som får i uppdrag att reda ut vilkakonsekvenserna kan komma att bli av en helt betygsfrigrundskola. kanske också politiker lär sigatt ha framförhållning. Det är mitt hopp med dettayrkande.Anf. 92 (m) replik:Fru talman! Jag reagerar ganska starkt på uttalan-det om att det betygssystem som fastlades av riksda-gen förra gången skulle bygga på en snäv kunskaps-syn. Om man tar del av det beredningsarbete som harskett under flera regeringar och det underlag somfinns för den förra betygspropositionen och även denvi behandlar , kan man konstatera att de handlarom den kunskapssyn som finns redovisad i läro-plansarbetet. Den bygger på fyra f - fakta, färdighe-ter, förankring och förtrogenhet. Om den råder storoch bred enighet i denna riksdag. Sedan är det enannan sak att det inte är så enkelt att på olika sätt,t.ex. med prov, få en helt objektiv bild där man tarintryck av alla delar i kunskapssynen, när man skallsätta betyg.Just därför har också de kriterier som Skolverketskall arbeta med varit en ganska svår nöt att knäcka.Jag vänder mig emot påståendena om att de somär för betyg i skolan skulle ha en snäv och föråldradkunskapssyn. Så är det faktiskt inte.Anf. 93 () re-plik:Fru talman! Betyg och läroplan är faktiskt interiktigt samma sak. Det är här jag menar att det finnsen motsättning. Jag tycker att betygen hindrar just detBeatrice pratade om, dvs. den breda kunskapssy-nen och det sättet att arbeta i skolan, även om detfinns en bred majoritet bakom dem.Jag tycker också att läroplanens ord om kritiskttänkande osv. är mycket bra, men jag menar att bety-gen faktiskt hindrar elever och framför allt att destabiliserar maktförhållandet lärare och elev emellan.Som jag tidigare sade tycker jag att betygen alltförofta utnyttjas av lärare för att stabilisera maktförhål-landen i klassrummen. De leder inte till någon speci-ellt bra kunskapssyn eller till ett lärande som är brafrån elevens sida sett.Anf. 94 (m) replik:Fru talman! Det är mycket intressant att HannaZetterberg inte ser läroplan och betyg i ett samman-hang. Läroplanen är ju statens riktlinjer för skolansverksamhet. Där slås fast vad skolans undervisningoch verksamhet i övrigt skall nå. Betyg och andraformer av utvärdering syftar till att ta reda på i vilkenutsträckning man når dessa mål och till att ge infor-mation till elev och hem om hur skolan bedömer har nått dit.Vi är alla väl medvetna om att det perfekta betygs-systemet knappast finns. Men så länge man inte harnågot alternativ, åtminstone när det gäller att följa uppde viktiga målen i läroplanen, är det något bekymmer-samt att helt avvika från ett system med en skola därdet finns någon form av betyg.Anf. 95 () re-plik:Fru talman! Utvärdering är väldigt bra och skallvara en del av skolan. Det är självklart att man måsteutvärdera både eleven, läraren och skolan som helhet.Jag tycker att utvecklingssamtalen är ett väldigt brasteg åt detta håll. Jag ser att betygen kanske intekommer att användas på samma sätt som i dag.Jag tror att precis som jag vet att te-ori och praktik inte alltid hänger ihop. Det finnsmånga skolor där betygen inte används på det sättman hade tänkt sig när man skrev läroplanen. Läro-planen och betyg kanske inte alltid hänger ihop.Jag tycker att vi skall använda den tid vi nu har tillatt utvärdera det betygssystem som föreslås. Det ärbara på det sättet vi kan hitta alternativ. Det finns intenågot perfekt betygssystem. Nej, det kanske överhuvud taget inte finns något perfekt skolsystem. Menom vi inte börjar titta på alternativen nu tror jag attdet kan komma att vara för sent vid ett senare tillfälle.Jag vill att vi tillsätter en utredning som kollar påkonsekvenserna av en betygsfri skola, ser vad detskulle kunna leda till och vad det finns för fördelaroch eventuella nackdelar.Jag har inte sagt någonting om att människor somtycker att betyg skall finnas har en snäv kunskapssyneller om att jag inte ställer mig bakom det nya betygs-förslaget.Anf. 96 () replik:Fru talman! Jag tycker att allde-les perfekt beskrev det betygssystem som vi nu skalllämna, dvs. det relativa betygssystemet. Det användespå fel sätt ute i skolorna. Både lärare, elever och för-äldrar förlorade förtroendet för det.Vi går över till ett annat, målrelaterat system,där eleverna endast mäts mot sig själva. Till skillnadfrån i det tidigare systemet finns det ingenting somsäger att det är för snävt. Ingen stoppas i sin kun-skapsutveckling. Det finns inget tal om att femmoreller fyror kan ta slut eller om att det även måste geslägre betyg. Det är det viktigaste, tycker jag.Med tanke på detta har vi bestämt oss för att detskall finnas öppna kriterier, relaterade till de olikamålen i läroplanen, som skall vara så tydliga och såöppna att man på förhand kan föra ett samtal mellanelever, föräldrar och lärare som visar vad elevenmåste prestera för att nå ett visst betyg. Det är detsom är skillnaden jämfört med tidigare. Det blir nu ettöppet system. Det blir inga hemligheter som eleverkan missförstå, och lärarna kan inte använda sin makti betygssystemet, vilket påstod sker.Nu måste läraren på förhand tala om vilka kriteriersom finns för ett visst betyg. Det är den stora skillna-den.Tanken är också att den nya läroplanen och be-tygssystemet i och med att de bygger på en gemensamkunskapssyn också skall sträva åt samma håll. Inteheller detta tyckte jag att riktigthade uppfattat. I och med att båda styrdo-kument styr åt samma håll finns det också förutsätt-ningar för att de mål som finns i läroplanen blir upp-fyllda.Anf. 97 () re-plik:Fru talman! Jag skall börja med att säga att jagtror att det målrelaterade betygssystemet faktiskt ärbättre och har många fördelar jämfört med det relativabetygssystemet. Men jag tror fortfarande att det finnsandra alternativ som kanske är bättre.Man lurar sig själv litet om man menar att detmålrelaterade systemet bara är målrelaterat. Vadhänder när elever söker vidare till högre utbildning?Då graderas de och jämförs med varandra. Är det inteväldigt lätt att det målrelaterade betygssystemet isjälva verket blir relativt när man söker vidare? Detfinns sådana problem.Det finns också problem med att man har centraladirektiv osv. Det skall vi kanske inte gå in på såmycket nu.Jag tycker att det är bra att styrdokumenten - lä-roplanen och betygsförslaget - hänger ihop. Men jagser också en fara i att praktik och teori inte alltidhänger ihop. Jag tycker att vi skall göra någonting åtdet, och jag tycker att vi skall försöka göra det i före-byggande syfte.Anf. 98 () replik:Fru talman! Det händer samma sak med detta be-tygssystem som med andra betygssystem när elevernamåste flytta. Det fanns inte heller tidigare någontingsom sade att man absolut måste ha hunnit till en vissnivå i en skola när man flyttade till en annan skola.Eleverna får läsa in så att de kommer till samma nivåsom de nya skolkamraterna.Hanna har rätt i att det målrelateradebetygssystemet inte är direkt användbart för att sökavidare till t.ex. högskolan. Det sätt på vilket högsko-lorna försöker använda systemet är inte korrekt. Detkrävs andra typer av antagningsförfaranden bredvidett målrelaterat system. Det gör också att de som skallta emot elever - högskola eller gymnasium - måsteanstränga sig betydligt mer än de har gjort föratt förstå hur det nya systemet fungerar. Där har Han-na en poäng. Man har inte riktigt lyckatsförklara hur ett målrelaterat system skall fungera näreleverna söker vidare.Anf. 99 () re-plik:Fru talman! Just på grund av att det finns problemvid vidare antagning till högre studier, där de målrela-terade betygen inte fyller någon funktion, undrar jagvilken funktion betygen fyller över huvud taget. Där-för skulle jag vilja att vi tittar vidare på frågan om viom eventuellt kan genomföra en helt betygs-fri skola.Anf. 100 ():Fru talman! Om det är någonting man längtar efterute på skolorna är det att få arbetsro. Att verk-samheten kan bedrivas med någon form av långsik-tighet är den första förutsättningen för att den skallkunna hålla hög kvalitet.När beslut rivs upp innan de har hunnit träda ikraft, men efter att en hel del arbete redan har lagtsned både på myndigheter och skolor, får man förståom det leder till problem och missnöje bland dem somberörs. Tvära kast i skolpolitiken gör arbetssituationenute på skolorna fullständigt omöjlig.När förra fattade beslut om ettnytt betygssystem gjordes det efter ett omfattandeutrednings- och samrådsförfarande. När regeringen nugår in och gör stora förändringar i systemet görs detutan att någonting nytt har framkommit som skulle geanledning till förändringarna och helt utan samrådfrån departementets sida. Som vanligt, frestas mansäga, anser sig Socialdemokraterna klara sig utanandra partiers åsikter. De vet bäst själva.Fru talman! När det gäller sakfrågan, om betygensutformning, är det självfallet så att det inte finns någothelt idealiskt betygssystem. Men det finns vissagrundläggande krav som måste ställas om systemetskall fungera. Ett sådant krav är att systemet fungerarsom en för eleverna och inte som ett slag ihuvudet på dem.Visserligen måste målsättningen vara att självaundervisningen läggs upp så att den stimulerar elever-na att lära sig mer bara för att det är intressant ochroligt att lära sig. Man måste få möjlighet att tändaden eld hos eleverna som taladeom. Men all erfarenhet visar att de flesta - det gällerbåde barn och vuxna - behöver någon form av yttremotivation för att göra sitt bästa.Hur den utformas bäst kan variera beroende påelevernas ålder, ämnets karaktär osv. De klassiskagamla guldstjärnorna eller andra bokmärken fungerarofta bra i de lägre årskurserna. När man kommerhögre upp i årskurserna kan känslan av att man villfortsätta sina studier med en viss inriktning fungerasom den motivation man behöver. Men det kan ocksåett rätt utformat betygssystem göra.Det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemsom nu kommer att införas, och som det dess bättreråder enighet om, har betydligt större förutsättningarän det gamla relativa systemet att motivera eleverna.Det beror bl.a. på att betygsstegen skall vara kun-skapsmässigt definierade. Då får eleverna en chans attarbeta mot tydligt uppsatta mål. De vet vad som gällerför att uppnå ett visst betyg. De jämför med sina egnatidigare prestationer och inte med sina klasskamraters.Men om det nya systemet skall verka motivations-skapande fullt ut får inte antalet betygssteg vara förfå. Särskilt för elever med inlärningssvårigheter, kon-centrationssvårigheter eller allmänt svag motivation ärdet viktigt att nästa steg i betygsskalan verkar möjligatt uppnå. Om det är för stora hopp mellan nivåernakan det få den ivrigaste elev att tappa sugen. Det blirlättare att följa minsta motståndets lag och nöja sigmed nivån godkänd, om man nu har lyckats uppnåden, i stället för att sträva vidare mot nästa mål.När regeringen nu föreslår att betygssystemet baraskall innehålla tre steg får det också andra negativakonsekvenser. När spännvidden är så stor, som den dånödvändigtvis måste bli, säger betygen väldigt litetom vad eleven kan - och det är ett annat viktigt kravsom måste ställas på ett bra betygssystem. Det skallinformera eleverna och föräldrarna om elevens kun-skapsutveckling på ett så bra sätt som möjligt. Entregradig skala blir alldeles för trubbig för att uppfylladet kravet.Fru talman! I det beslut som fattades under detförra slogs det fast att den grundläggandekontaktformen mellan hem och skola skall varamuntlig information, bl.a. i form av utvecklingssam-tal. Det är bra att regeringen fullföljer den linjen.Betyg i form av siffror eller bokstäver kan aldrigersätta den information som ges vid direkt kontaktmellan hem och skola.Tanken med utvecklingssamtalen är att de skallbygga på ömsesidig information och leda till samver-kan mellan eleven, föräldrarna och lärarna.