prot · GI0945 · 1994-12-19 00:00:00 — På så sätt kan debatten följa lagenstillkomst i EU:s beslutsmaskineri. Genom offentlig-gjorda yttranden från utskotten till , därde olika partierna har tillfälle att ge sin syn, kan debat-ten i landet också stimuleras, liksom nu när en statligoffentlig utredning lägger fram sitt förslag. är då också bättre förberedd när ministerrå-dets dagordning kommer då ärendet skall klubbas.Förutsättningen för allt detta är att myndigheteroch regering offentliggör EU-papper och gör dembegripliga utan att, som UD dess värre har haft förvana att göra, gömma undan stötestenarna i allmännaformuleringar.Sedan får vi se hur energiska alla ut-skott kommer att bli för att hänga med i den inveckla-de beslutsgången i EU. Kanske tröttnar några när demärker att vi blir överkörda i ministerrådet, hur välförankrade och öppna våra ministrar än varit. Överty-gelsen växer kanske fram att det måste finnas bättreformer för samarbete med EU än att vara bunden avEG-rätten.Herr talman! Min förhoppning är att vi skall finnaett sätt att återfå vår suveränitet.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )6 § Ytterligare medel till Utbildningsdeparte-mentets verksamhetFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1994/95:KU24 Ytterligare medel till Utbildningsde-partementets verksamhet (prop. 1994/95:95).Anf. 31 ():Herr talman! Jag har inget eget yrkande utan in-stämmer i hemställan i betän-kande 24 om ytterligare medel till Utbildningsdepar-tementets verksamhet.Utbildningsutskottet har också yttrat sig till konsti-tutionsutskottet i ärendet. Det rör sig om överskridan-den som gjort under mångaår under olika regeringar. Skälen till överskridandenaär många. Jag tycker dock att tre saker bör nämnasspeciellt.För det första är det den ökade internationalise-ringen. För det andra är det de ökade informations-satsningarna. För det tredje är det den förändrademyndighetsstrukturen., speciellt vid decennieskiftet.Allt detta har kostat pengar, mycket pengar, och dethar varit svårt att budgetera.Man kan då fråga sig varför detta underskott intehar reglerats tidigare. kunde man regle-ra det på olika sätt. Man kunde göra omdisponeringarav departementets anslag osv. och det praktiserades.1992 infördes ramanslag som inte fick överskridas.Då blev situationen ohållbar.Det intressanta med detta ärende är den dubbelmo-ral som socialdemokraterna i utbildningsutskottet haruppvisat. Ärendet behandlades för ungefär ett halvt årsedan i kammaren och kunde då ha avgjorts. Men enmajoritet av socialdemokrater och en nydemokrat iutskottet begärde att det förslag om anslag på 20 mil-joner kronor som då kommit från Utbildningsdepar-tementet inte skulle bifallas.Vi som representerade regeringssidan vid den ti-den riktade kritik mot departementet. Trots detta villealltså den nya majoriteten, bestående av socialdemo-krater och en nydemokrat, inte bifalla denna reglering.Det är så mycket mer anmärkningsvärt som ingenregering är utan skuld idetta ärende. Detta har pågått . Social-demokraterna ville av någon anledning leka populisteroch gick kraftfullt emot ett förslag om 20 miljonerkronor . Men , , går detalldeles utmärkt att reglera det och dessutom begäranästan ytterligare. Tala om politiskdubbelmoral!Jag tycker att det är stötande att socialdemokrater-na agerar så taktiskt i en fråga av detta slag. Det bådarinte särskilt gott . Jag tänker inte deltai ett sådant här spel. Jag tillstyrker konstitutionsutskot-tets begäran om ytterligare medel till Utbildningsde-partementet. Jag hoppas därmed att ordningen i depar-tementet är återställd och att departementet i framti-den kommer att klara att budgetera egna medel, så attvi slipper få detta ärende ytterligare en gång i kamma-ren.Anf. 32 ():Herr talman! Som har framkommit av anförande begärde den borgerliga regeringen ivåras ytterligare för Utbildnings-departementets verksamhet /94. Detvar ett mycket sent påkommet och mycket illa förbe-rett förslag, . Därför avslog också kam-marens majoritet Per framställan, men gavtill känna att regeringen skulle återkomma dels meden redovisning av hur departementet framöver skullehålla sig inom ramarna, dels med en redovisning avdet faktiska utfallet för verksamhetsåret.Det framgår väldigt tydligt av handlingarna attriksdagen fattade ett mycket klokt beslut ifrågan. kan vi se att de somPer begärde var ett mycket grovt tillyxat be-lopp. Underskottet blev som framgår någonting heltannat.Dessutom har nu fått den begärda re-dovisningen över vidtagna åtgärder.Jag tycker att det klingar mycket falskt när RuneRydén anklagar sina kamrater i utbildningsutskottetför dubbelmoral i frågan.Jag tycker också att argumenteringen från RuneRydéns sida blir väldigt märklig på ytterligare enpunkt. Han börjar med att lägga hela tonvikten vid hurmånga nya arbetsuppgifter som har tillkommit depar-tementet . Den redovisningen fannsockså i Per proposition och i er reservation ivåras. Men därefter går över i en argu-mentering där han försöker säga att underskottet hadeuppstått . De två budskapen går inte ihop. Här är detRune som ger ett dubbelt budskap.Jag tycker faktiskt att det var mycket anmärk-ningsvärt att de borgerliga var beredda attbevilja tilläggsanslag på så lösa grunder. Jag tycker attdet är lika anmärkningsvärt att man nu genom RuneRydén och genom det särskilda yttrandet försökerbagatellisera den borgerliga regeringens släpphäntheti ekonomiska frågor.Jag vill också lägga till att det jag tycker är mestanmärkningsvärt är att och Folkpartietsledamöter i KU, med ordföranden i spetsen, genomsin skrivning försvarar en proposition som avlämnatsså sent och är så dåligt förberedd. Konstitutionsutskot-tet har ju för vana att skriva kritiskt om sena rege-ringsförslag och brist på handling från regeringen, närdet förekommer, och kräva bättre konsekvensanalyserosv. Därför menar jag att och Folkpartieti sitt nit att försvara sina partivänner nu ger mycketmärkliga signaler till denna och kommande regering-ar.Anf. 33 ():Herr talman! Det känns litet märkligt att lyssna tillIngvar och hans försök till argumentationför Socialdemokraternas agerande.Han börjar med att tala om att det inte har kommitnågra tydligare besked. Det har det inte gjort. MenIngvar skulle mycket väl kunna tala med sinnuvarande finansminister, tidigare skolminister, omde underskott som har funnits i departementet sedanlång tid tillbaka.Om det var sent att behandla ärendet är detännu senare i dagsläget. Ingenting har tillkommit. DetSocialdemokraterna gick emot var ingalundaatt det saknades vissa besked, utan det berodde heltenkelt på att man absolut inte ville erkänna att detbehövdes till departementet. Detgick man rakt emot. Ingen annan argumentation före-kom i utskottet.Därför är det upprörande att man fortsätter dub-belmoralen i en fråga som borde ha kunnat avredan i våras.Anf. 34 ():Herr talman! Det är ett märkligt högt tonläge RuneRydén använder när han försöker försvara att det tognästan för Per att förstå sig på Utbild-ningsdepartementets anslagssystem.Jag tycker att det säger är allvarligt,därför att det visar prov på ett lättsinne som gör detenkelt att förstå anledningen till de stora budgetunder-skott som uppstod under de borgerliga åren.Jag tycker ändå att det borde vara pinsamt ävenför , som representerar ett parti som såofta klagar på hur det hushålls med skattepengar, attModeraterna haft en minister som inte förståtthur det var ställt med departementets ekonomi.När jag hörde kom jag att tänka på attjag i det militära hade en kamrat som varje gång hanhade slarvat bort pengarna skrev ett brev hem till far.Det innehöll fyra ord varje gång: Hej! 35 () replik:Herr talman! Det verkar som om har läst vad vi skrev i utbildningsutskottet.Han har inte läst handlingarna heller. Vi riktadei våras kritik mot den dåvarande regeringen, och viriktade kritik även mot de tidigare regeringarna iUtbildningsdepartementet för att man inte hade regle-rat underskotten på rätt sätt.Situationen blev som jag sade i mitt huvudanfö-rande ohållbar 1992 när systemet med ramanslaginfördes. Därför borde man på ett tidigt stadium hareglerat underskotten. När förslaget kom till riksdageni våras fanns det alla möjligheter att reglera under-skotten.Jag säger ingenting om att Socialdemokraterna nukommer till med ett förslag - inte mer änatt det är . Men varför gick man såkraftfullt emot förslaget utan att föra någonriktig argumentation i utskottet? Det var bara för attköpa billiga politiska poäng. Det är på exakt den lin-jen som fortsätter att driva sin argu-mentation. Det är inte värdigt.Anf. 36 ():Herr talman! Vem som är mest värdig - eller jag - får väl andra avgöra. Jag förstår intevarifrån får argumentet att vi kraftfulltgick emot förslaget . I vårens betänkande stårdet ju att regeringen skall återkomma till riksdagennär den har förberett ärendet bättre och kan överblickadet ekonomiska utfallet som då inte var tillända.Det förespråkade var att manskulle ge departementet ett mycket grovt tillyxattilläggsanslag innan man visste hur stort underskottetskulle bli. Det tycker inte jag stämmer med riksda-gens ansvar för att ta landets ekonomiskt svåra situa-tion på allvar.Anf. 37 ():Herr talman! Vi visste alldeles ypperligt i vårashur stort underskottet skulle bli. Vi fick också enföredragning av statssekreteraren i utskottet. Det vardär de socialdemokratiska representanterna så kraft-fullt gick emot förslaget om att reglera underskottet.Det är beklagligt att Socialdemokraterna inte gjor-de det då utan kommer igen . Men som jag har sagti mitt anförande kommer vi från den andra sidan attgå på linjen att regleringen skall ske , och att depar-tementet skall få sina nästan 25 miljoner kronor.Det som också är anmärkningsvärt i detta fall äratt Socialdemokraterna har hittat ytterligare nästanfem som man plockar fram. Detskulle vi också kunna ha en debatt om.Jag tycker att skulle tänka litetgrand på hur hans kolleger på den socialdemokratiskasidan i utbildningsutskottet agerade . De togchansen därför att nydemokraterna tillfälligt fick enny representant i utskottet som inte var insatt i ärendetoch röstade tvärtemot vad som tidigare hade diskute-rats.Anf. 38 ():Herr talman! Det är märkligt att höra hur RuneRydén nästan försöker berömma sig av att han tänkerrösta för att fylla igen det hål Per hade fått isin budget.Rune återkommer till vad Moderaternaville besluta . Ni föreslog väl inte rätt belopp?Anf. 39 ():Herr talman! Det belopp som redovisades i vårasvar riktigt då. Sedan har ytterligare uppgifter sombelastar den socialdemokratiska regeringen kommitfram. Det må Socialdemokraterna ta med i dettasammanhang.Anledningen till att jag berömmer mig av att vigår med på anslagsäskandet är den, att jagtycker att det är ett riktigt förfarande att ge departe-mentet en chans att rensa sina underskott och börja påny kula under riktiga förutsättningar. Det var det somvi på regeringssidan i utskottet tyckte att också social-demokraterna skulle ha accepterat , så attärendet kunnat avskrivas.Som jag sade är ingen regering sedan mitten av80-talet utan skuld i detta fall. Det finns anledning attrikta kritik mot , men dengottköpspolitik som de socialdemokratiska ledamö-terna i utskottet har visat i detta ärende är icke beröm-värd. Den är i allra högsta grad klandervärd.Anf. 40 () replik:Herr talman! De socialdemokratiska ledamöternavisade prov på att de tar sin uppgift på allvar. Ärendenskall vara riktigt förberedda, och man skall därmedkunna komma fram till rätt belopp.Detta blir sista repliken. Jag vet att har begärt ordet. Han ger sig aldrig förrän han fårsista ordet.Anf. 41 () replik:Herr talman! Det är kanske rätt. Jag tycker att densocialdemokratiska politiken i detta ärende har varitren och skär populism, och det står jag för.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut skulle fattas . )7 § Tillämpningen av det europeiska miljö-märkningssystemetFöredrogslagutskottets betänkande1994/95:LU12 Tillämpningen av det europeiska mil-jömärkningssystemet (prop. 1994/95:79).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )8 § Europeiska ekonomiska intressegruppe-ringarFöredrogslagutskottets betänkande1994/95:LU13 Europeiska ekonomiska intressegrup-peringar (prop. 1994/95:68).Förste vice talmannen konstaterade att inget talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )9 § Ytterligare medel till översättning av betänkande1994/95:UU11 Ytterligare medel till översättning avEG:s regelverk (prop. 1994/95:114).Förste vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut skulle fattas . )10 § Vissa privatpraktiserande läkares ochsjukgymnasters etablering m.m.Föredrogssocialutskottets betänkande1994/95:SoU10 Vissa privatpraktiserande läkares ochsjukgymnasters etablering m.m. (prop.1994/95:109).Anf. 42 ():Herr talman! Vi skall nu ta ställning till ett förslagtill lag om ändring i lagen om husläkare, lag om änd-ring i lagen om läkarvårdsersättning och lag om änd-ring i lagen om ersättning för sjukgymnastik.Vid första ögonkastet kan det verka tämligenoskyldigt. Anpassningar och ändringar i lagar före-kommer ju ganska ofta i den här kammaren, men gäller det så mycket mer.I betänkandet föreslås att rätten att etablera sigsom läkare och sjukgymnast skall förbjudas, dvs. detinförs yrkesförbud för vårdgivare såvida man inteväljer att ta anställning i det offentliga monopolet,som för det mesta är ett landsting.Ett skäl som getts för att genomföra detta är attden fria etableringen skulle dränera sjukvårdens eko-nomi. Inget påstående kan vara mer felaktigt. Denprivata vården står för av den öppna vårdentill en kostnad av av den totala sjuk-vårdskostnaden. Man får således väldigt mycket vårdför väldigt litet pengar.Herr talman! Ett besök hos en privatpraktiserandesjukgymnast är betydligt billigare än motsvarandebesök i den slutna vården. Med tanke på de storabesparingar som aviseras från regeringen är det förmig obegripligt att man nu föreslår lagändringar sompå sikt kommer att fördyra svensk sjukvård.Till yttermera visso föreslås förändringar utan i övrigt har talat om vilken sjukvård vi skall ha idet här landet. Vad har socialdemokraterna för sjuk-vårdspolitik?Under hela hösten, och senast under den allmän-politiska debatten, har jag frågat ansvariga på depar-tementet, men det har varit stört omöjligt att få svarpå den frågan. Hur skall sjukvården finansieras ochorganiseras ?Nu handlar det emellertid inte bara om pengar.Det gäller främst patientens och vårdgivarens valfri-het.Herr talman! Låt mig först säga något om patien-tens självklara rätt att välja doktor och sjukgymnast.De allra flesta människor har förmåga att välja själva.Jag tror faktiskt att de gör det bättre än vad lands-tinget gör. Men då måste det också finnas något attvälja på. begränsar man utbudet av vårdgivare.Patienten får inte välja. anvisar vård.Och, herr talman, det är en stor skillnad på att blianvisad vård och att välja vård.Här har vi den ideologiska skillnaden. Vi modera-ter sätter patienten i centrum. Vi tror på människorsförmåga att välja. Vi tror på individuella behov inomsjukvården och inte på kollektiva. Jag vill fråga soci-aldemokraterna hur ett kollektivt behov i sjukvårdenser ut. Vari består det kollektiva värdet i en blind-tarmsoperation? Om jag får min blindtarm opererad ärdetta främst till nytta för mig själv och kanske för minfamilj, inte för något större kollektiv.Herr talman! När det gäller vårdgivarna är dettaett stort slag mot en seriöst arbetande privatpraktiker-kår och även mot dem inom den slutna vården somkanske länge närt en förhoppning om att få startanågot eget. talar jag om småföretagande i dessrätta bemärkelse, och jag talar om kvinnors möjlighe-ter att komma in på den privata marknaden.Jag har själv arbetat som sjukgymnastinom den offentliga vården. Jag har som chef mål-medvetet arbetat för att stärka mina medarbetare ideras yrkesroll. Jag ville att de skulle ha adekvat ut-bildning för att kunna motsvara de ständigt nya kravsom ställs. Kvaliteten i behandlingsarbetet ökade. Viblev effektivare, vilket minskade både lidandeoch kostnader.Många sjukgymnaster valde emellertid efter en tidi den slutna vården att satsa på någonting eget. De togrisker, lånade pengar till investeringar och avstod frånen liten men trygg arbetsinkomst. Att arbeta privatpassade dem bättre. De fick t.ex. flexiblare arbetstidernär barnen var små. De hade kanske egna idéer somde ville förverkliga. Det var kanske många gångersvårt att få gehör för dem inom den offentliga vården.Som kvinna är jag glad när kvinnor blir egna företaga-re. Det behövs mer av sådan verksamhet, inte minst urpatientsynpunkt. har utskottsmajoriteten stängtden dörren.Herr talman! Privatpraktiserande läkare betraktassom ett hot mot den offentliga vården. Privatvårdentar resurser från landstingen, säger man. Det går inteatt planera den offentliga vården med mindre än förbjuder privat vård. Det är i själva verket så attden privata vården är en möjlighet och ett billigt,effektivt och bra komplement till den offentliga vår-den. Det är faktiskt ett komplement som patienternaefterfrågar.Varför skall en privat vårdgivare som patienternaefterfrågar inte ha rätt att öppna praktik och bli ersattgenom offentliga medel? Varför skall en patient beta-la mer om han vill gå till en privat vårdgivare?Vi moderater vill att alla skall ha rätt och ekono-misk möjlighet att välja läkare och sjukgymnast.Herr talman! Jag vill nu ge ett exempel på hur justvalfriheten är av stor betydelse både för patient ochvårdgivare.En mig närstående person drabbades för några årsedan av en livshotande hjärtsjukdom. Vid det tillfäl-let arbetade han som överläkare vid en kvinnoklinik.Han hade arbetat där och kände sina patienterväl. Många av kvinnorna hade haft honom som sindoktor sedan han började på kliniken.Trots omfattande medicinska insatser klarade haninte av att gå tillbaka till sin tjänst. ville haninte bli förtidspensionär eftersom han ansåg att hanskulle kunna klara ett lättare arbete utan betungandeoperationsverksamhet och jourverksamhet.När den borgerliga regeringen upphävde beslutetom yrkesförbud för privatpraktiserande läkare den 1januari 1994 fick detta sin lösning. Den presumtivepensionären arbetar nu somprivatpraktiker i en praktik i direkt anslutning tillhemmet. Han är nöjd, mår psykiskt bättre som aktivoch hans patienter är nöjda. De kan fortfarande gå tillsin doktor trots att han inte längre arbetar på sjukhu-set. Det kostar inte patienten en enda krona mer, ochvad mer är; det blir en vinst för och ävenför samhället. stänger man den här dörren.Det är ekonomiskt oansvarigt av en regering som ivalrörelsen gick ut och lovade det svenska folket attdet nu skulle bli ordning på finanser. Detrimmar dåligt när man nu stänger dörren för en billigoch effektiv vård, herr talman, en vård som människorde facto efterfrågar.Herr talman! I morse fick jag en julhälsning frånsocialminister . Lika mycket som jaguppskattade den julhälsningen skulle jag ha uppskattatom socialministern hade varit närvarande här i kam-maren när vi debatterar denna fråga som ärutomordentligt viktig för en stor grupp vårdgivare isamhället.Herr talman! Härmed vill jag yrka bifall till reser-vation 2 under mom. 2 och reservation 5 under mom.4 och 5.Anf. 43 ():Herr talman! Enligt åsikt är det samhäl-lets skyldighet att utforma hälso- och sjukvården så attalla människor, oavsett var de bor i detta avlångaland, får tillgång till en lika och god vård. Därförmåste hälso- och sjukvården i huvudsak också finan-sieras solidariskt och av offentliga medel. Vårdenskall organiseras så att den kan anpassas till lokalaförhållanden, dvs. det krävs en decentraliserad organi-sation.Enligt hälso- och sjukvårdslagen skall patienternaha insyn i och inflytande över vårdens innehåll ochutformning. Då måste också den enskilde kunna på-verka valet av både vårdgivare och vårdinsats.Tack vare husläkarlagen har man nu rätt att väljaen egen läkare som man har förtroende för. Den valdeläkaren har ett tydligt ansvar för den som valt henneeller honom. På så sätt skapas förutsättningar för ettförtroendefullt samarbete och för nära och långvarigarelationer mellan läkare och patient. Kontinuitetengaranteras så långt det nu är möjligt. Patienternasställning stärks, och deras behov fokuseras, allt iöverensstämmelse med hälso- och sjukvårdslagen.Husläkarlagen ger också de ansvariga landstingenmöjligheter att utforma primärvården med hänsyn tilllokala förhållanden. Den ger också möjlighet att kon-trollera och styra kostnadsutvecklingen.Husläkarreformen skulle genomföras ,1994 och 1995. Trots att knappt halva tiden har gåttkan vi konstatera att den har varit positiv. 5,5 miljonermänniskor har aktivt listat sig. Det innebär att måletmed en husläkare per 2 000 invånare redan har nåtts.Lagen har gett en jämnare spridning av husläkare överlandet. Det är oerhört viktigt.Husläkarsystemet är nytt. Och som alla nya sys-tem måste det självfallet följas upp och utvärderasordentligt innan man abrupt går in och gör föränd-ringar. Husläkardelegationen måste därför tillkallasigen så att en noggrann och detaljerad utvärdering averfarenheterna så här långt kan ligga till grund förförändringar och förbättringar. Vi vill utveckla huslä-karsystemet och inte avveckla det.Herr talman! Därför yrkar jag bifall till reservatio-nerna 2 och 3. I övrigt yrkar jag bifall till hemställan ibetänkandet.Vissa privatpraktiserande läkares och sjukgymnas-ters fria etablering med rätt till ersättning för sin verk-samhet från sjukvårdshuvudmännen har lett en okont-rollerad kostnadsutveckling som är fullständigt oac-ceptabel.I denna åsikt blev jag synnerligen styrkt när jagläste söndagens . Där kan vi se attantalet privatläkare i landet har ökat . Anta-let privata sjukgymnaster har ökat med över 50 %.Detta innebär att den privata vården kommeratt kosta landstingen 2,7 miljarder kronor.Enbart i kommer landstingetskostnader för den privata vården att öka med nästanen halv miljard . Det har visat sig att det fram-för allt är i storstäderna och främst i somflest privata vårdgivare valt att etablera sig.Detta innebär naturligtvis att landstingen dräneraspå pengar till framför allt de större orterna inom re-spektive landstingsområde. Det sker på bekostnad avmindre orter och glesbygden, dvs. landsbygden.När kostnaderna för den öppna verksamheten ökarså dramatiskt kan det få oerhört svåra följder för slu-tenvården, någonting som inte minst kan komma attdrabba de äldre. Vi har under nuvarande kärva eko-nomiska förhållanden inte möjlighet att låta dettafortsätta.Den som har kostnadsansvaret måste också ha be-slutsansvaret. Förslaget om samverkansavtal för rätttill ersättning för privatpraktiserande läkare och sjuk-gymnaster måste därför bifallas.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservationerna 2och 3 och i övrigt till utskottets hemställan.Anf. 44 ():Herr talman! När det förra regeringen föreslog enlösning som skulle innebära att allt fler fick möjlighettill en egen familjeläkare vållade detta stor irritationbland socialdemokraterna. Det är kanske därför inteöverraskande att vi skall ta ställning till ett för-slag som innebär att husläkarreformen rivs upp. Detsom är sorgligt är att husläkarreformen knappt hunnitbörja verka innan regeringen vill avskaffa den.Socialdemokraternas kritik mot husläkarreformenhar visat sig vara högst överdriven. I de allra flestalandsting har genomförandet gått långt bättre än vadregeringen nu vill påskina. Husläkarreformen lämnaröppet för olika lösningar i landstingen. Just därförskiljer sig reformen markant mellan olika landsting.Det ser inte likadant ut överallt.Herr talman! Landstingens bestämmanderätt varoerhört viktigt i husläkarreformen. Landstingen harhaft en mängd olika styrmedel att använda för att fåden organisation man vill ha, och på de allra flestaställen fungerar det här bra.När vi nu står inför ett beslut att förändra en sjuk-vårdsorganisation som visat sig fungera bra bör vinoga se på vad som egentligen var syftet med huslä-karsystemet, nämligen att garantera alla en god hälso-och sjukvård.Det målet kan uppfyllas på många sätt.