prot · GH09104 · 1994-05-16 00:00:00 — Det är enallvarlig kritik.Lars-Erik var inne på vad sagt vid tidigare tillfällen, men höllhan ett anförande i där han klartunderkände de åtgärder som regeringen vidtar -- deär helt otillräckliga, enligt hans mening.Justitieministern sammanfattar kort sinasynpunkter till mig i ett enda stycke, och det ärganska blygsamt. Justitieministern säger attstraffen för häleri och svindleri har skärpts. Hontalar om ett centralt ekobrottskommando och ombättre samverkansformer. Hon talar vidare om enöversyn av skattebrottslagen. På den punkten gavju underkänt åt regeringen, genom ettriksdagsbeslut som fattades , där enmajoritet ville klart förstärka skattekontrollen.Anf. 60 Justitieminister ():Fru talman! Låt mig börja med frågan omprioritering av ekobrottsbekämpning. Jag troddeinte att det var nödvändigt att säga det som jagtrodde var allmänt känt, nämligen att regeringen isin regeringsdeklaration inför detta riksdagsårmarkerade att även ekobrott skall varaprioriterade. Jag utgick från att nogsamttar del av vad regeringen uttalar som sinamålsättningar.Det är riktigt, som påpekade, attvi när vi tillträdde som regering inte hade medekobrottsbekämpning som ett prioriterat område,av det enkla skälet att resurserna förekobrottsbekämpningen hade nedrustats underandra halvan av 80-talet. Det vore därför ohederligtatt säga att det var möjligt att prioriteraekobrottsbekämpningen när vi tillträdde. Det gickinte att prioritera allt. Det saknades över 1 000poliser i . varnedrustad.Om jag hade varit i samma situation skulle jagfortfarande ha stått för att det är brott mot personoch narkotikabrottslighet som måste komma iförsta hand när man måste välja.Nu har vi under dessa byggt uppresurserna och har därmed möjlighet att ävenprioritera ekobrottsbekämpningen. kan vi medhedern i behåll säga att vi kan göra detta.Det är inte bara vi från regeringens sida som hävdaratt det var en nedrustning under andra halvan av80-talet. åberopade riksdagensrevisorer, som helt klart framför kritik. Men detkan vara intressant att ta del av det de säger: Motslutet av 80-talet avmattades arbetet med denekonomiska brottsligheten. Polisen lyckades intefylla vakanser inom ekorotlarna i tillräckligutsträckning. Ärendebalanserna växte och mångabrottsanmälningar blev inte föremål för utredning.Det blev allt tydligare att myndigheterna inte haderesurser och kompetens att klara av situationen.Notera att detta var . Det var densituation som rådde när vi tillträdde. Den som troratt man kan bygga upp en så kvalificeradorganisation över eller inser intevad en sådan organisation egentligen innebär.Jag skulle också vilja göra en koppling till detEkoinslag som . Där fanns ytterligare intressantinformation som stämmer med det vi skriver i vårskrift Svart på vitt, nämligen att det -- då var det inte socialdemokratiskaregeringar -- lades upp en plan för hur man skullekunna beivra ekobrott. Bl.a. 1978 kom enutredning som visade på hur man skulle kunnabygga upp organisation inom polis och andraberörda myndigheter för att angripa denekonomiska brottsligheten och annan organiseradbrottslighet. Men vi skall komma ihåg att de planersom lades upp under de borgerliga åren -- detframgår tydligt av -- höll framtill mitten av 80-talet. Sedan var det en successivnedrustning.Till de konkreta frågorna. När det gällerorganisationen för den centralaekobrottsbekämpningen tycker jag att det framgicktydligt av mitt tidigare svar att det inte går att genågot löfte om att denna skall kunna starta tillhösten. Vi satte i gång RÅSOP-projektettillsammans med riksåklagaren för att fåerfarenhet. gäller det att vidareutveckla deerfarenheter som har gett.Enligt riksåklagarens bedömning är det inte möjligtatt komma i gång . Men vi har markeratatt man skall komma i gång.Är det praktiskt möjligt skall man självklart startatidigare.När det sedan gäller medel tillekobrottsbekämpningen har vi frånregeringens sida varit mycket tydliga i fråga om hurde tidigare anslagna medlen förekobrottsbekämpning skulle användas. Vi ärsjälvklart beroende av -- och där kan Lars-ErikLövdén och jag hjälpas åt -- att Rikspolisstyrelsenser till att medlen används just för de ändamål somframgår av regeringens direktiv och riksdagensbeslut.Anf. 61 ():Fru talman! Först till det sistnämnda. Vi har ettproblem när det gäller resursanvändningen.Numera har vi ett fritt resursutnyttjande på denlokala nivån. En sådan ordning har bådejustitieministerns parti och mitt parti varitpåskyndare av. Men det har också lett till resultatetatt man på lokal nivå kan styra bort resurser frånekobrottsbekämpande till annanbrottsbekämpning. Det var det som skedde i slutetav 80-talet.Jag tycker att det är oerhört angeläget att desatsningar som görs, som främst hartagit initiativ till, också får som resultat attpengarna verkligen används tillekobrottsbekämpning. Jag skall gärna viaRikspolisstyrelsen göra vad jag kan. Men jag trorockså att det är nödvändigt att regeringen utformarmycket tydliga direktiv i det avseendet när manskriver sina regleringsbrev. Annars kan vi få enutveckling där pengarna så att säga tunnas ut iorganisationen och inte kommer till verkliganvändning på det här området.Justitieministern har broschyren Svart på vittframför sig. Hon rubricerar den som ett sakligt sättatt redovisa vilka åtgärder som har vidtagits ikampen mot ekobrottsligheten de senaste 20 årenoch hävdar att den enbart innehåller fakta. Den härbroschyren är en moderat valbroschyr, bekostad avskattebetalarna och utgiven av regeringskansliet.Det ni gör i den här rapporten är att ni glömmerviktiga fakta. Ni glömmer att under80-talet röstade emot varje förslag somSocialdemokraterna lade fram som syftade till attkomma till rätta med skattefusk ochskatteplanering. Vi räknade ut att det blev 36--0 påden tiden.Ni glömmer att ni i röstat emot varjeförslag till resurstillskott och ny organisation sedan1991. Men har ni trängts in i en position där nitvingas att genomföra beslut.Ni glömmer att det var Socialdemokraternatillsammans med Vänstern och Ny demokrati sombeslutade om medel för att inrätta finanspolisen,mot de borgerliga partiernas önskan. Det står detinte något om i broschyren, men ni skriver att idénmed finanspolis är mycket bra.Ni glömmer att skattereformen var en mycketväsentlig reform för att motverka skatteplaneringoch skattefusk. Ni har rivit upp stora delar avskattereformen och öppnat spelrummet fritt förskattefusk och skatteplanering. Tillsammans medde åtgärder som ni har vidtagit -- generalklausulen,bevissäkringslagen och de förslag som kommer frånrättssäkerhetskommittén -- kommer de attväsentligt försvaga samhällets möjligheter attingripa mot ekobrott.Ni glömmer, vilket ni inte heller skriver i rapportenom, att förslaget om ett ekobrottskommando medregionala enheter är ett förslag somSocialdemokraterna har drivit och som nihar sagt nej till ända tills , när ni tvingades inseatt skulle fatta beslut i ärendet och att nivar tvungna att verkställa det beslutet.Anf. 62 HANS ():Fru talman! Det sade senastkänner alla vi som har följt den här debatten iriksdagen innan blev justitieministertill. utformade Moderaternareservationer som i sak gick ut på att det här intevar det allvarliga problem som övriga ansåg. Detbeklagliga är egentligen att de partier som då hadeen annan inställning i alltför hög grad har lyssnat påmoderaterna.Jag vill inte göra någon lovprisning av allt somgjorts i det förgångna. Tvärtom har jag hört tillkritikerna under hela min riksdagstid. Jag harkritiserat att det gjorts alldeles otillräckligt åtekobrottsligheten och den organiseradebrottsligheten. Jag har praktiskt taget varje årframfört den här kritiken.Det hjälper inte justitieministern särskilt mycketatt det har funnits underlåtenhetssynder tidigare.Den tempoförlust som gjordes här gjordes då GunHellsvik tillträdde som justitieminister ochbagatelliserade ekobrottsligheten. Sedan har honkommit på andra tankar. Men det var entemopförlust som gjordes som jag tycker varmycket olycklig.Men justitieministern vill fortfarande inte klart ochentydigt svara på frågan om prioritering i sammagrad. Justitieministern talar om att man , tillskillnad från vissa tidigare regeringsdeklarationer,säger att ekobrottsligheten skall vara prioriterad.Men den signal som jag tycker är så viktig att denges är att ekobrottslighet har samma höga prioritetsom den övriga allvarliga brottsligheten i form avvåldsbrottslighet och narkotikabrottslighet.Nu säger justitieministern: , det är inte såmärkvärdigt att vi inte kunde säga det här tidigare.Då hade vi inte byggt upp det vi tänker göra, osv.Men samma problem finns ju i hög grad när detgäller våldsbrottsligheten. Jag menar att det integår att krypa undan på den här punkten, utan härmåste man vara tydlig. Det är den tydliga signalensom jag efterlyser.Till slut vill jag säga att när det gällerlagstiftningsåtgärderna brister det betänkligt iförslag från regeringens sida.Anf. 63 Justitieminister ():Fru talman! Jag börjar undra vad Hans GöranFranck menar med att prioritera. Från regeringenssida har vi markerat att vi med de uppbyggdaresurserna prioriterar narkotikabrott, våldsbrottoch ekobrott. Om man kan säga det tydligare vetjag inte. Att det är jämställt är så tydligt som detkan vara. Men om vi säger att så skulle vi ha sagttidigare så är vi tillbaka till det som jag gång på gånghar sagt, nämligen att det inte vore hederligt. I ochmed att resurserna under andra hälften av 80-taletrustades ner fanns inte förutsättningarna atthögprioritera ekobrottsbekämpningen när vitillträdde. Självfallet är all brottsbekämpning avbetydelse. Men när man talar om att prioritera ärdet fråga om vad man skall ta först, när man inteklarar av allt på en gång.Även om gled över orden mycketsnabbt var de ord som sades övermaga. De gick utpå att socialdemokraterna i tagit initiativtill de resurser som tilldelats. Det är helt rätt attsocialdemokraterna har tagit initiativet på en delpunkter. Men att få det att låta som att det ärmerparten av de ca 10 miljarder som avsatts förPolisen eller ens merparten av de medel som avsattsför ekobrottsbekämpningen är övermaga.Jag vill också understryka att i formuleringarnarörande finanspolisen -- om läservad där står -- står det icke att regeringen harföreslagit detta, utan där står faktiskt att det är påriksdagens initiativ. Var och en som är insatt, bl.a.Lars-Erik , bör förstå att detta inte är någotförsök att föra fram oss själva. Däremot var vikritiska, eftersom vi menade att det var för tidigt.Lars-Erik vet lika väl som jag att det ocksåtog tid innan man kom i gång. Det skedde långtefter att medlen för denna verksamhet varanslagna.Jag tycker att det är ganska ointressant att diskuteravem som väckte förslaget om ekobrottskommando.I vart fall finns det en socialdemokratisk motionfrån det första riksdagsåret när vi satt iregeringsställning. Den visade att man var ute efteren särskild myndighet. I vart fall använde man dettasom rubrik. Mot detta har jag, vilket också framgårav mitt svar, haft invändningar. Däremot menar jagatt när resurserna väl har byggts upp, blir nästa stegatt se till att resurserna samordnas. Jag är glad attvi är överens på den punkten.När det gäller frågan om hur de befintligaresurserna kommer att utnyttjas har vi i regeringenmöjlighet att ange tydliga mål, vilket jag ocksåmenar att vi har gjort. Sedan är det i första handRikspolisstyrelsen som är tillsynsmyndighet medskyldighet att se till att de av regering och riksdaguppställda målen uppfylls. Där har Lars-ErikLövdén som ledamot i styrelsemöjlighet att tillgodose bådas våra intressen av attpengarna används för de uppsatta målen.Slutligen litet grand om , som i och för sig är riktiga, om att vifrån moderat sida gick emotåtskilliga av de socialdemokratiska förslagen omändrad lagstiftning som skulle underlättaskattekontroll. Men vad intepåpekade var att gemensamt för de förslag som vigick emot -- i vart fall de som jag på rak arm kanminnas, men jag tror att det var genomgående -- varrättssäkerhetsskälen.För oss moderater är det otroligt viktigt att inte haallmänna formuleringar som lämnar öppet förmakthavarna att litet i efterhand bestämma om vadsom är brottsligt och icke brottsligt, utan var och eni skall med hjälp av lagreglerna kunnaförutse effekten av sitt handlande.På motsvarande sätt har och jagskilda uppfattningar exempelvis när det gällercentraliserade datoriserade förspaningsregister,vilket kan vara intressant i fråga om denbrottslighet som vi nu talar om. Det är bara attkonstatera att vi har olika syn på hur viktigindividens integritet och rättssäkerhet är.Anf. 64 ():Fru talman! Det av justitieministern sist nämndakan väl delvis vara riktigt. Det ser man nu när detgäller regeringens sätt att förverkligaRättssäkerhetskommitténs förslag, vilket innebäratt skattemyndigheternas befogenheter att vidtakontrollåtgärder mot den skattskyldiges viljabegränsas och överförs till länsrätt.Det kommer att bli oerhört svårt förskattemyndigheterna att hantera dessa frågor utanatt möjlighet ges att undanröja bevis och att så attsäga skotta igen efter sig. Detta är en fråga som harpåtalats både av dem som är verksamma inomskatteförvaltningen samt också av en mängdremissinstanser när det gällerRättssäkerhetskommitténs betänkande.Exempelvis sägeratt förslaget är administrativt komplicerat,teoretiskt ofullgånget, praktiskt ohanterligt, ureffektivitetssynpunkt oöverblickbart och att detallvarligt kommer att försvaga möjligheterna attingripa.Ni vidtar alltså åtgärder som allvarligt kommer attförsvaga möjligheterna att komma åtskattebrotten.Enligt regeringens proposition om anpassning tillEG och ESS-avtalen låter ni däremotövervakningsorganen komma in utan att förvarnaföretagen just för att som ni skriver: Det är intemöjligt att underrätta företagen, därför att enunderrättelse öppnar möjligheten för företagen attgömma undan handlingar och annat som kan styrkaden misstänktes överträdelse avkonkurrensreglerna.När det gäller anpassningen till EG-rätten och deinternationella avtalen är regeringen väldigt snabb.Men när det gäller att ge möjlighet, eller att bevaramöjligheten, för skattemyndigheterna i attangripa mot skattefusk och skattebrott gör nikraftiga försämringar.Jag tycker att justitieministern är för passiv när detgäller den nya organisationen. Redan närrikspolischefen och riksåklagaren i januari 1992presenterade sin rapport fanns det möjlighet att gåvidare med den tanke som vi redan på den tidenlanserade. kommer ni efter. Det är välbra, men det är för sent.Justitieministern är ju känd för snabba och resolutaingripanden på andra områden. Jag tycker attjustitieministern skulle kunna vara lika snabb ochresolut på det här området så att organisationenkan tillskapas . Det borde vara fulltmöjligt att få både denna centrala organisation ochen uppbyggd regional organisation.Sedan till resurserna. Jag är allvarligt bekymradöver att de resurstillskott som vi nu ger Polisen intekvarstår för den här typen av brottsbekämpning. Vihar ju ett lokalt resursutnyttjande, där länen självai hög grad kan styra fördelningen av resurserna utanatt vare sig eller regeringen harså mycket att säga till om.Vi har föreslagit att man för den här typen avverksamhet skall tillskapa en egen budget, där mancentralt lägger fast ramarna och där medlen inteskall kunna användas för annan typ av verksamhet.Jag vill höra om justitieministern kan tänka sig attfundera över förslaget och inte ta alltför påsig för detta.Anf. 65 HANS ():Fru talman! Jag noterar nu att det som inte står isvaret till mig nu har sagts, nämligen att denekonomiska organiserade brottsligheten skall fåsamma höga prioritet som narkotikabrottslighetoch våldsbrottslighet. Men det är märkvärdigt skall behöva dra ut svaret med tång och att detinte framgick av svaret på en mycket enkel frågasom klart förbigicks.Nu räcker det inte med ord i det härsammanhanget. Den avgörande frågan är juegentligen inte vad justitieministern säger, även omdet kan vara en signal av ett visst värde. Det heltavgörande är nu om man verkligen vill sätta in depersonella, ekonomiska och andra resurser somfordras för att detta skall bli en realitet.Det undanflyktsresonemang som justitieministernhar presterat är det svagaste , nämligenatt man skulle bygga upp någonting innan manbestämmer sig för att göra någonting. Så får det integå till i politiken. Man bestämmer sig ju för vadman vill göra. När man sedan har bestämt sig förvad man vill göra, sätter man naturligtvis inresurser. Även nu är det mycket som här återståratt bygga upp. Man skulle ju alltid kunna säga inte har byggt upp tillräckligt. Det skulle jagkunna säga med hänsyn till problemetsstorleksordning, vilken justitieministern och jaghar olika uppfattningar om. Den här frågan skallses utifrån en mycket större storleksordning. Denapparat som finns kommer ju inte att räcka till här,utan detta är någonting som man successivt måstebygga upp. Det viktigaste är alltså viljeinriktningenoch hur man vill satsa. På den här punkten betvivlarjag att den nuvarande regeringen kan åstadkommadet som verkligen behövs. Problemen har ju en heltannan storleksordning än vad justitieministern harinsett.Anf. 66 Justitieminister ():Fru talman! I vart fall kan vi se vad som hände islutet av 80-talet. Det visade sig att den dåvaranderegeringen inte klarade av att lösa de härproblemen.Jag skall återkomma till fråga.Hans Göran framställer nu sin fråga litetannorlunda. Den egentliga frågan innehöll ju enuppräkning av olika typer av brottslighet, inkl.främlingsfientlig brottslighet. Dessutom tycker jagatt min utgångspunkt är tillräcklig, nämligen att omman sitter i så tar man också rimligen delav och noterar de förändringar som finns i deårligen återkommande regeringsförklaringarna.Jag kan i och för sig se att det finns enförträngningsmekanism inom oppositionen iriksdagen som gör att man inte är intresserad av attse att vi nu pekar på att vi kan prioritera kampenmot den ekonomiska brottsligheten.Åter till fråga om jag är bereddatt gå med på att öronmärka pengar. För att kunnage svar måste jag måste själv ställa mig fråganvarför man decentraliserar. Gör man det inte för tror att det ute i landet finns bäst förmåga attklara av verksamheten och göra fördelningar? Omman inte tror detta skall man inte decentralisera.Att decentralisera och sedan bestämma att manskall behålla vissa godbitar själv är inte att ge detansvar som skall följa med decentralisering.Däremot är det viktigt att vi har en fungerandetillsynsmyndighet. är just dentillsynsmyndighet som skall följa upp om våramyndigheter ute i landet följer de givna direktiven.Jag lovar att vi är tydliga i vår målbeskrivning.Sedan gäller det att också följerupp hur man använder de medel som finns. Men jaghar tydligen större tillit till våra regionalamyndigheter än vad har.Slutligen när det gäller frågan om en ny centraltsamordnad verksamhet gjorde Riksåklagarenbedömningen -- den stämmer inte med det somLars-Erik försöker att få det till -- att ha en försöksverksamhet med RÅSOP. Pågrundval av denna kan man nu gå vidare, och mangör bedömningen att man behöver mer tid på sig änvad som krävs för att komma i gång redan tillhösten.Hans Göran frågade varför man först måstebygga upp i stället för att direkt sätta i gång. Det ärfaktiskt så, att man måste ha en organisation för attkomma i gång. Man skall inte lova att komma i gångförrän man har organisationen klar. Vi har byggtupp den på mindre än . Den raserades undermer än tid.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Svar på fråga 1993/94:144 omkriminalpolitikenAnf. 67 Justitieminister ():Fru talman! har ställt en radfrågor till mig om kriminalpolitiken. Han har frågatvilket stöd regeringen har i vetenskap och beprövaderfarenhet för att den, som han uttrycker det,repressiva kriminalpolitik som bedrivs ärframgångsrik och om regeringen är beredd attompröva sin kriminalpolitik om något sådant stödinte finns. Vidare har han frågat vilka effekteröverbeläggningen på våra anstalter och häkten harhaft på möjligheterna att bedriva rehabiliterandeoch resocialiserande verksamhet inomkriminalvården och om det har förekommit attintagna lyckats rymma på grund av att de intekunnat placeras på en tillräckligt säker anstalt. Hanhar också frågat om regeringen är beredd att verkaför en massiv satsning på lokalt brottsförebyggandeinsatser med kommunala brottsförebyggandehandlingsprogram som grund. Han har vidarefrågat om regeringen är beredd att göra ekonomiskoch organiserad brottslighet liksomfrämlingsfientlig brottslighet till högprioriteradeområden i brottsbekämpningen på samma sätt somgäller i fråga om vålds- och narkotikabrott. Han harslutligen frågat om regeringen är villig att sätta innya kvalificerade hjälpinsatser till brottsoffer somlidit allvarlig skada.Brottsförebyggande rådet () har påregeringens uppdrag och i samverkan medRikspolisstyrelsen och Kriminalvårdsstyrelsenutarbetat en framtids- och omvärldsanalysavseende det kriminalpolitiskaverksamhetsområdet fram . BRÅ:s analys visar att det har skett enkraftig ökning av antalet polisanmälda brott underde . uppåtgående trenden för de anmälda brottenemellertid brutits. Både och har denanmälda brottsligheten totalt sett minskat, vilketmåste tolkas som ett trendbrott. När det gällerrånbrottsligheten, som särskiltnämner, visar statistiken för på enminskning av det totala antalet rån även omanvändningen av skjutvapen i samband med sådanbrottslighet inger oro. Siffrorna för innevarande årsförsta kvartal pekar dessutom på en markantminskning av såväl rånbrottsligheten som densamlade brottsligheten.Det är möjligen ännu för tidigt att dra några heltsäkra slutsatser om minskningen av antalet brottkommer att bli bestående. Förhållanden visarockså på behovet av en fortsatt genomgripandeomprövning och en kraftfull förnyelse av denkriminalpolitik som har förts avSocialdemokraterna. Ett sådant renoveringsarbetehar som bekant inte bara inletts av regeringen utanhar dessutom redan nått långt och visat godaresultat. Den brutna trenden visar enligt minmening att regeringen med sin kriminalpolitik ärinne på rätt väg.En undersökning som genomförts avJohannes -- forskare vid --bekräftar också att den kritik som den dåvarandeoppositionen riktade mot Socialdemokraternaskriminalpolitik var berättigad. Undersökningenvisar nämligen att brottsligheten under 80-taletökade som straffen blev mildare.Polisbristen var också besvärande.Det sagda visar klart att det inte finns anledning förregeringen att ompröva grunderna för sinkriminalpolitik.Samtidigt visar statistiken som jag nämnt attytterligare ansträngningar måste göras. Dekriminalpolitiska målen -- att minska brottslighetenoch öka människors trygghet mot brott samt stärkastödet till brottsoffer -- ligger således fast. Om intebetydelsefulla förändringar vidtas kan allvarligaföljder uppstå för samhället. Regeringens brettupplagda, konkret inriktade och genomgripandekriminalpolitiska program som tidigarehar informerats om präglas av detta synsätt.När det gäller beläggningen på våra anstalter görsde insatser som behövs för att tillgången på platserskall svara mot behovet. Som jag har angett i etttidigare interpellationssvar till det min uppfattning att verkställighetstiden skallanvändas till att positivt påverka de intagna till ochskapa förutsättningar för ett liv i frihet utankriminalitet och droger.