prot · GH09105 · 1994-05-17 00:00:00 — 91 ():Fru talman! Det är mycket bra att få det beskedet.Jag kan kanske passa på att fråga omsjukvårdsministern anser att detta är en fråga förFolkhälsoinstitutet eller en fråga för Socialstyrelsenoch regeringen.Anf. 92 Statsrådet ():Fru talman! Ingenting hindrar förstås ChatrinePålsson att ställa den frågan. Jag är dock inteberedd att för dagen svara på vilket sätt detkommer att ordnas rent praktiskt. Det viktiga är välatt vi ordnar detta trots att vi ännu inte kan ändrade regler som har ställt upp förhandikapporganisationer, som inne på i sitt första inlägg.Anf. 93 ():Fru talman! Jag har en stor tilltro tillsjukvårdsministern. Jag tackar för det positiva ochbetryggande svaret.Överläggningen var härmed avslutad.16 § Svar på fråga 1993/94:499 omefterlevandeskydd för barn som studerarutomlandsAnf. 94 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omregeringen ämnar vidta någon åtgärd för att ändrareglerna för efterlevandeskydd i form avbarnpension för barn som studerar utomlands.För att ett barn skall ha rätt till efterlevandepensioni form av barnpension från folkpensioneringenefter krävs generellt att barnet bedriverstudier som ger rätt till förlängt barnbidrag enligtlagen (1986:378) om förlängt barnbidrag ellerstudiehjälp enligt 3 kap. studiestödslagen(1973:349). Som huvudregel gäller dessutom, enligt5 kapitlet 1 § lagen (1962:381) om allmänförsäkring, att man skall vara bosatt i för attfå rätt till efterlevandepension.Enligt sistnämnda lag kan dock barnpension frånfolkpensioneringen utbetalas till en svenskmedborgare som är bosatt utomlands.Utbetalningen av folkpension sker då i förhållandetill det antal år för vilka den avlidne förälderntillgodoräknats pensionspoäng till ATP.Förlängt barnbidrag ges för elever som bedriverstudier på grundskolenivå och utbetalas medbörjan kvartalet efter det eleven fyllt 16 år.Möjligheten att få förlängt barnbidrag för enutomlands bosatt elev är begränsad tillundervisning som sker med svenskt statsbidrag ochdär barnet är medföljande till den som är utsänd istatlig tjänst eller utsänd av ellerannat trossamfund eller för svensk ideellorganisation som bedriver biståndsverksamhet. Ioch för sig finns ingen övre åldersgräns för förlängtbarnbidrag, men för de ovan uppräknadegrupperna, bortsett från utsända i statlig tjänst,gäller en längsta tid av för förlängt barnbidragutomlands. I samband med utsändning i statligtjänst finns inte treårsgränsen eftersom barnet ibarnbidragshänseende betraktas som bosatt iSverige.Studiehjälp ges längst t.o.m. detår barnet fyller och är avsett för studier eftergrundskolenivån. Studiehjälpen kan ges till svenskelev som studerar utomlands om utbildningen intefinns att få i . En förutsättning är dock atteleven varit bosatt i innanutlandsstudierna påbörjas. Studier i de nordiskaländernas skolor kan ändå ge rätt till studiehjälp omskolorna står under statlig tillsyn.Inom EES-området är tillämpligt påbarnpension om den avlidne omfattades av EES-reglerna.Utanför EES-området är däremot möjligheternaatt bedriva t.ex. gymnasiestudier med bibehållenförlängd barnpension mycket begränsade. Enutvidgning av rätten till förlängd barnpensionkräver lagändring.Riksdagen har tidigare uttalat att möjligheten tillbarnpension bör ses över i de fall där den avlidneföräldern varken har arbetat eller varit bosatt iSverige. har givit regeringen detta tillkänna.Med tanke på den tilltagande internationaliseringsom sker och de värden som kan tillföras elever somstuderar utomlands har regeringen för avsikt att isamband med denna översyn även pröva frågan ombehovet av att utöka rätten till förlängdbarnpension vid studier utomlands.Anf. 95 ():Fru talman! Jag tackar statsrådet försvaret. Jag är mycket nöjd. Jag utgår ifrån att dekonsekvenser av den här konstruktionen som jagbeskrivit i min fråga inte har varit avsiktliga. De ärsnarare resultatet av den förändrade verklighet vilever i med en ökande internationalisering. Detantyder också svaret.Det är förmodligen inte heller särskilt mångaindivider som har drabbats av detta . Men detriskerar rimligtvis att bli fler och fler.Det är bra att frågan ses över. Jag hoppas att detsker snabbt, åtminstone i det här avseendet. Dethandlar om studier utomlands under ettpar år av en ung människas liv. De är snabbtpasserade. För de människor som det handlar omunder är det viktigt att vi snabbtkommer till ett resultat i den här frågan.Anf. 96 Statsrådet ():Fru talman! Vi är överens om att man behöver seöver frågan och pröva den. Den har ju en intimkoppling till frågan om rätten till förlängtbarnbidrag respektive studiehjälp. Det framgickockså av mitt svar där jag redogjorde för reglerna.Frågan kommer att prövas. Jag vill inte säga någotom hastigheten med tanke på de många frågorsom ligger på socialförsäkringsenheten.Anf. 97 ():Fru talman! Liksom föregående talare har jag ettstort förtroende för statsrådets möjligheter att setill att det blir bra resultat.Överläggningen var härmed avslutad.17 § Svar på fråga 1993/94:507 om framtagningav mindre skadliga tobaksprodukterAnf. 98 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig omregeringen har haft överläggningar medtobaksindustrin för att påtala dess ansvar för attutveckla mindre skadliga tobaksprodukter.Det har i olika sammanhang framkommit att detfinns en oro för att förändringarna i tobakslagenvad gäller produktkontrollen skulle uppfattas somen signal till tobaksindustrin att de inte självabehöver ta något ansvar för sina produkter, och inteheller utveckla mindre skadliga tobaksprodukter.Självfallet är det inte på det sättet. Regeringen kanmed stöd av den nya lagen uppmana industrin atttill sända in de uppgifter styrelsenbehöver för att bedöma produkternashälsovådlighet.Socialstyrelsen planerar ett särskiltprojekt för tobakskontroll. Styrelsen överväger idetta sammanhang också en utökad dialog medtobaksindustrin. Det är då naturligt att frågan omindustrins ansvar att utveckla mindre hälsovådligatobaksprodukter tas upp. Jag utgår ifrån atttobaksindustrins ansvar kommer attuppmärksammas i arbete.Men man skall inte tro att endast en utökad ochförbättrad dialog med tobaksindustrin kommer attleda till ett minskat tobaksbruk och mindreskadeverkningar av tobaksprodukter.Det är av största vikt att arbetet för ett minskattobaksbruk fortsätter på alla sätt. Ingen skallbehöva utsättas för tobaksrök mot sin vilja. Särskiltviktigt är det att så långt möjligt förhindra att barnoch ungdomar någonsin börjar röka.Anf. 99 ():Fru talman! Låt mig först tacka för svaret. I detanar jag även en viss samsyn oss emellan om hur dethär skall kunna gå till.Sanningen är ju ändå den att Tobaksbolaget haruppfattat den nya lagstiftningen så att de barabehöver skicka in uppgifter om vad produkteninnehåller till . Sedan skallSocialstyrelsen överväga om den är farliga ellerinte.I vår motion har vi påtalat industrins ansvar för attminska skadeverkningarna för oss som ändåanvänder tobaken. Jag håller med statsrådet om attvi skall försöka hindra att människor börjaranvända tobak.Jag kan inte direkt hålla med om att detta kommeratt leda till ett minskat användande. Jag är litettveksam på den punkten, men statsrådet harkanske rätt i det fallet.Anf. 100 Statsrådet ():Fru talman! Den tobakslagstiftning som riksdagentagit ställning till i ett par omgångar och som, medsina senaste ändringar, träder i kraft i årinnebär ju betydande framsteg för att minskatobaksbruket. Det gäller framför allt genom de tvåvägar som jag antyder i slutet på mitt svar, nämligengenom att se till att de människor som inte vill tadel av tobaksröken slipper göra det t.ex. påarbetsplatser och andra miljöer samt att på allamöjliga sätt förhindra att ungdomar börjar att röka.Det är väl en målsättning som jag tror kan förenabåde icke-rökare och rökare. Den målsättningen ärangelägen att uppnå.Jag tror att oron för att tobaksindustrin skall hapåverkats negativt av lagen när det gällerambitionen att ta fram produkter som är mindreskadliga är obefogad.Sedan finns det i och för sig en hel del tecken somtyder på att det inte är så rasande stor skillnad iskadlighet mellan de olika produkter somtobaksbolagen runt om i världen tar fram. Myckettyder på att tobaksrökaren kompenserar denminskning av nikotin som finns i själva produktengenom sitt sätt att röka. Den allra senasteforskningen tyder inte på att det finns någonavgörande skillnad mellan cigaretter med olika haltav de skadliga ämnena.Anf. 101 ():Fru talman! Med tanke på vad statsrådet nu sägerär det kanske ännu viktigare att påtalatobaksindustrins ansvar för att minska de ämnensom medför skada när det gäller tobaksbruk. Dennya lagen är bra så till vida att det inte ärtobaksindustrin själv som skall utreda omtobaksbruket är farligt eller inte, men jag menar atttobaksindustrin ändå har ett visst ansvar attminimera bruket. Bruket måste absolut minimeras,eftersom sanningen är den att det alltid tillkommernya användare av tobak.Överläggningen var härmed avslutad.AjourneringKammaren beslöt på förslag av talmannenatt ajournera förhandlingarna till kl. 18.00.Återupptagna förhandlingarFörhandlingarna återupptogs kl. 18.00.18 § Svar på fråga 1993/94:498 om kontaktenmellan barn och föräldrar som inte ärvårdnadshavareAnf. 102 Socialminister ():Herr talman! har frågat mig omjag är beredd att föreslå åtgärder för att förbättraden för hela livet viktiga relationen barn--föräldrari fall där barn förlorat kontakt med föräldrar somej är vårdnadshavare.Synen på barns situation när deras föräldrarseparerar har ändrats väsentligt . Det är framför allt på två punktersom ny kunskap har påverkat synsättet: dels är detviktigt för barnen att de inte dras in i föräldrarnaskonflikter, dels är det angeläget att barnen fårmöjlighet att ha kontakt med båda föräldrarna.Lagstiftningen har successivt ändrats med dessautgångspunkter. Gemensam vårdnad är som enföljd av detta numera den normala formen förföräldraansvar efter en separation.Det råder alltså inget tvivel om att samhället inormalfallen anser det viktigt att barnet har en brarelation till den frånvarande föräldern. Å andrasidan är det uppenbart att detta är ett mycketkonfliktfyllt område där det inte finns några lättalösningar. Det finns fall där den frånvarandeföräldern inte vill ha kontakt med barnet, och detfinns också fall där den förälder som bor medbarnet försvårar kontakterna med den andreföräldern.Enligt min mening är olika former avtvångsåtgärder inte någon lösning på dessaproblem. Att tvinga fram en varm och kärleksfullkontakt är knappast möjligt. Däremot tror jag attdet är viktigt att ge föräldrarna hjälp att hanterasina konflikter, att se konflikternas orsaker och attinte använda barnet som redskap i dessa.Från blir det en skyldighet förkommunerna att tillhandahålla familjerådgivningtill de par som vill ha sådan. Det är ett viktigt inslagi samhällets stöd till föräldrar. Ett annat är desamarbetssamtal som syftar till att lösa de praktiskaproblemen i samband med separation. De är ocksåett bra tillfälle att förmedla budskapet att bådaföräldrarna även då är viktiga för barnet. Enutredning inom ser förnärvarande över samarbetssamtalen för att prövavad som ytterligare kan göras för att ge föräldrarnaett bra stöd.Socialtjänsten spelar alltså en viktig roll när detgäller att stödja föräldrarna och att påverka dem såatt de är beredda att ta föräldraansvaret även efteren separation. har utarbetat enutbildningsvideo, ''Frånvarande pappor'', för attsprida kunskap om hur viktig relationen mellanbarnet och den frånvarande föräldern är. I dennadiskuteras också på vilket sätt man kan motivera demän som ofrivilligt blivit fäder att utveckla sinfadersroll.Socialstyrelsen stödjer också finansiellt försöks-och utvecklingsverksamhet inom ett antalkommuner i syfte att förbättra arbetet på dettaområde. Det har bl.a. visat sig attfaderskapsutredningar kan vara en bra ingång dialog med föräldrarna som syftar till att barnetoch fadern inte skall förlora kontakten medvarandra. Med stöd av statliga projektmedel harockså en mansjour fått tillfälle att arbeta med dessafrågor. Jag vill framhålla att det är viktigt attfortsätta med detta slag av projekt- ochutvecklingsverksamhet. Det är, tillsammans medfamiljerådgivningen och samarbetssamtalen, enligtmin mening det bästa sättet för det allmänna attbidra till att förbättra relationen barn--föräldrar isådana fall som syftar på.Jag vill slutligen nämna att det speciella hinder förumgänge som höga resekostnader utgör, behandlasav den underhållsbidragskommitté (Dir. 1993:82)som arbetar. Förslag frånutredningen väntas till kommande årsskifte.Anf. 103 ():Herr talman! Jag ber att få tacka socialministern fördet utförliga och inkännande svaret. Jag är gladöver att ser allvarligt på den härproblematiken.Anledningen till att jag har ställt min fråga är att jagtill debatt vill lyfta fram ett allvarligtsamhällsproblem, som jag tycker har berörts alltförlitet i den allmänna debatten.Utgångspunkten i vårt samhälle borde vara allabarns rätt att umgås med båda sina föräldrar, ävenmed den som inte är vårdnadshavare, och inte baraatt umgås, utan också att knyta varaktigakänslomässiga kontakter. Det är viktigt för enmänniskas personliga utveckling att känna till sittursprung och veta var hon har sina rötter.Hittills har debatten fokuserats på vårdnadshavaresom lägger hinder i vägen för umgängesrätten förden andra föräldern, men problem uppstår ocksådå den förälder som inte är vårdnadshavare väljeratt hålla sig osynlig och frånvarande och inte bry sigom. I de flesta fall handlar det om fäder som svikersin föräldraplikt. Att så sker kan ha många orsaker;olösta konflikter mellan föräldrarna går ut överbarnens rätt till kontakt. Barnen själva har svårt atthävda vad som borde vara deras självklara rätt.Sveriges Radio har krav på sig att informera sakligtoch opartiskt. Programmet Radio redovisaratt 81 000 barn saknar kontakt med den enaföräldern. Jag betraktar detta som en realistisk menhög siffra, och många enskilda tragedier döljer sigbakom den.Samhället borde ta ett större ansvar och i förstahand göra rejäla informations- ochupplysningsinsatser för att hjälpa denna storagrupp barn. Familjerådgivning ochsamarbetssamtal är bra instrument, men mankanske inte når dem som bäst behöver insatserna.Jag vill alltså att departementet noga överväger vadsom ytterligare kan göras.Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1993/94:506 om omkostnadervid utövande av umgängesrättAnf. 104 Socialminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag kommer att vidta för att deekonomiska reglerna för föräldrar som leveråtskilda skall bli lika för båda föräldrarna.Jag delar uppfattning om hur viktigtdet är att barn har rätt till båda sina föräldrar.Regelsystemen måste därför utformas så att dennarättighet kan fungera även i praktiken. SomKenneth framhåller kan ekonomin ibland bliett hinder för ett regelbundet umgänge mellan barnoch en frånvarande förälder. I regelsystemet harockså hänsyn tagits till detta.Enligt gällande regler har såledesunderhållsskyldiga föräldrar rätt att göra visstavdrag på underhållsbidraget när barnen bor hosdessa om minst fem dygn.Viss kritik har dock riktats mot dagens regler förumgängesavdrag. Den utredning (Dir. 1993:82)som arbetar med underhållsbidragsfrågor hardärför fått i uppdrag att se över denna fråga.Utredningen prövar också frågan om resestöd isamband med umgänge. Utredningen skallpresentera sina förslag kommande årsskifte.Jag vill också påpeka att det inom systemet medbostadsbidrag finns regler som är avsedda attunderlätta för underhållsskyldiga föräldrar att barn boende hos sig. Bostadsbidrag utgår tilldessa som för barnfamiljer med undantag avgrundbeloppet.Anf. 105 ():Herr talman! Jag vill framföra tack tillsocialministern för svaret. Min fråga är ungefärdensamma som den som ställde.Det är självklart att trygga föräldrar också gertrygga barn. Jag har blivit påmind om detta faktumi samband med ett antal fall nere i , denregion som jag bor och arbetar i.Precis som ministern påpekar i sitt svar finns detförhållanden då den förälder, fadern eller modern,som inte har ansvaret för sitt barn tar hand ombarnet över en helg. Föräldern kan då drabbas avextra stora kostnader. Det finns också tillfällen,t.ex. i samband med dagisbesök, då man inte fården information som man rätteligen borde varaberättigad till, eftersom man ändå har en del avansvaret för barnet.Jag skulle också vilja ställa en kompletterandefråga som går utöver de ekonomiska förhållandensom ministern redan har tagit upp. Jag undrar omden utredning som pågår för tillfället i sitt arbeteockså skulle kunna ta upp dessa föräldrarsmöjligheter att få information på dagis och sjukhus.Anf. 106 Socialminister ():Herr talman! Först vill jag konstatera att det äralldeles självklart att umgänge över t.ex. en helg ärförenat med kostnader, men det är ju inte heller såatt den förälder som betalar underhållsbidrag meddet betalar hela kostnaden för barnen, utan det ären del, ett bidrag till kostnaden som man bär. Detär ganska självklart att man därutöver har en delkostnader just i samband med umgänget medbarnen.På samma sätt är det med bidragsförskottet, somberörs i frågan. Det är inte heller tänkt att täckahela kostnaden för barnet, utan det är bara en delav kostnaden som det handlar om.Vad gäller frågan om information på dagis, sjukhusoch liknande är jag inte beredd att utan vidare talaom vad som kan göras på det området. Självfalletskall jag gå hem och överväga detta. Men eftersomden frågan inte alls har berörts i den fråga somställts är jag inte förberedd och vågar därför i daginte göra någon deklaration om vad som kan göraspå det området.Anf. 107 ():Herr talman! Det är angeläget att man ser till dessaproblem. Ofta är det fäder som drabbats av dessaproblem som jag har haft kontakt med. De har intemöjlighet att nå och få den information som desåvitt jag förstår egentligen borde vara berättigadetill.Jag kan acceptera svaret. Men jag vill ändå betonavärdet av att utredningen när den presenterar sittförslag också tänker på att båda föräldrarna, och dåi synnerhet den som har ansvaret, borde ha rätt attfå information om det egna barnet.Överläggningen var härmed avslutad.20 § Svar på fråga 1993/94:504 om det svenskabiståndet vid en eventuell EU-anslutningAnf. 108 Statsrådet ():Herr talman! har frågat mig vilkadelar av det svenska biståndet som kommer attpåverkas av en eventuell EU-anslutning.Biståndet genom EU skall vara ett komplement tillövrigt svenskt bistånd. Som jag nämnde ibiståndsdebatten pågår inomUtrikesdepartementet ett analysarbete där vijämför inriktningen på och effektiviteten i EU:sbistånd med det svenska biståndet. Denna analyskommer att ligga till grund för prioriteringarna ihöstens budgetarbete. Det är därför för tidigt att säga vilka delar av det nuvarande svenskabiståndet som kommer att påverkas av en eventuellEU-anslutning.Det är inte heller möjligt att exakt säga hurstor del av den svenska biståndsbudgeten somkommer att kanaliseras genom EU. Biståndetgenom EU finansieras på två olika sätt. Dels frånEU:s reguljära budget, dels från den Europeiskautvecklingsfonden, EDF, som utgör den finansiellaramen för biståndssamarbetet under den s.k.Lomékonventionen. Genom att bidra till budgetenbidrar vi förstås också till biståndsverksamheten.Min bedömning är att det svenska bidraget till u-landsbiståndet över den reguljära budgetenkommer att motsvara minst 500 miljoner kronorper år. Men alla sådana beräkningar är förstås idagsläget mycket preliminära.När det gäller EDF så kommer förhandlingar omtotalramen för femårsperioden --1999, den s.k.EDF VIII, att påbörjas . Isamband med detta sker också förhandlingar omenskilda medlemsländers bidrag till totalramen.EU-kommissionen räknar dock med attinbetalningar till EDF VIII kommer att påbörjastidigast . blir det därför medall sannolikhet inte aktuellt med några svenskainbetalningar till EDF.Storleken på de årliga inbetalningarna till EDFbestäms av takten i beslut och genomförande avolika insatser. Baserat på erfarenheter avutbetalningstakten underLomékonventionen bedömer jag att de svenskainbetalningarna under EDF VIII inleds under 1996och successivt ökar för att stabiliseras på en nivåkring 500--. Under dessaförutsättningar uppskattar jag att bidragtill EU:s gemensamma bistånd kommer att bli drygt1 miljard kronor per år.Då , som framställt frågan,anmält att hon var förhindrad att närvara vidsammanträdet, medgav tredje vice talmannen attKarl-Erik Svartberg i stället fick delta iöverläggningen.Anf. 109 ():Herr talman! På vägnar ber jagatt få tacka för svaret, även om biståndsministerninte har kunnat ge svar på den konkreta frågan,nämligen: Vilka delar av det svenska biståndetkommer att påverkas av en eventuell EU-anslutning?Vi har i svaret fått en god redovisning av hur vårabidrag till EU:s bistånd kommer att byggas upp delsgenom den regionala budgeten, dels genom dens.k. och den utvecklingsfondsom bygger på denna konvention.Såvitt jag kan se har biståndsministern och KristinaSvensson gjort ungefär samma beräkning, dvs. I fråga finnsdock en reservation. Hon förutser att den svenskainsatsen till EU:s bistånd kommer att öka efterinfasningsperioden. Jag skulle därför vilja fråga:Gör inte biståndsministern och departementetsamma bedömning?Anf. 110 Statsrådet ():Herr talman! Jag tror i och för sig att KristinaSvensson inte hade förväntat sig att jag skullekunna svara på vilka delar av det svenska biståndetsom kommer att påverkas. Det skall naturligtvisske rejäla, breda resonemang om och runt omkringden frågan.När det sedan gäller fråga villjag understryka att dessa siffror har varierat litetgrand . Jag vill i detta sammanhanginformera om att utbetalningarna i EU-biståndetmotsvarar ca 12--av medlemsstaternassamlade biståndsutbetalningar och att dennaprocentsiffra varierat mellan enskilda år. Jag vetinte om man vågar påstå att den kommer att varakonstant just därför attSverige eventuellt kommer in i bilden.Ett genomsnittligt EU-land kanaliserar alltså 12--av sin biståndsbudget genom kommissionen.Men bakom detta genomsnitt döljer sig storavariationer mellan enskilda länder. För länder medstora nationella biståndsbudgetar går en relativtsett mindre andel genom EU. För delinnebär detta t.ex. att av den danskabiståndsbudgeten går via EU. För däremotsvarar EU-biståndet för av landetsbiståndsbudget.Det skall ärligt deklareras att vi har räknat ochförsökt att analysera, men vi har kommit till litetolika uppfattningar. Detta är en förhandlingsfråga.Jag har sett att man i faktiskthar litet andra siffror. Jag tror att deras siffror berorpå att man där har tagit med Östeuropa- ochBaltikumbiståndet, men jag vet inte. Det har intevi gjort i vår beräkning.Anf. 111 ():Herr talman! beräkning på 1miljard bygger just på Finansdepartementetsberäkningar. Det är därifrån den uppgiftenkommer. Det är utifrån denna hon sedan har gjortsina antaganden om att våra insatser måste öka. Jagförstår att detta är en förhandlingsfråga, och då börvi naturligtvis avvakta förhandlingen.Jag skulle vilja haka på med ytterligare en fråga.Biståndsministern hänvisar till den analys avinriktningen på och effektiviteten i EU:s biståndjämfört med det svenska biståndet. Jag fick bifall av på en motionom en analys av NGO-biståndet, dvs.folkrörelsebiståndet. Ingår denna analys också idetta arbete?Anf. 112 Statsrådet ():Herr talman! Ja, den ingår i den analys som skallgöras. Vi har redan varit i kontakt med demyndigheter i som kanaliserar NGO-biståndet.Jag vill i detta sammanhang ta tillfället i akt att sägaatt våra organisationer av NGO-typ och denverksamhet har i det avseendet fungerarmycket rationellt, obyråkratiskt och administrativtflexibelt. Jag går t.o.m. omkring och inbillar mig,herr talman, att vi skall kunna, som det heter påUD-språk, implementera en del av denna enkelhetadministrativt och byråkratiskt i det NGO-biståndsom kanaliseras via Bryssel.Anf. 113 ():Herr talman! Jag tackar för den informationen.Chefen för var i och informerade svenskafolkrörelser om de möjligheter som finns, omSverige nu blir medlem i EU.