prot · GH09122 · 1994-06-10 00:00:00 — Vad ni har presenterat är ettihåligt budgetalternativ, som för nästa budgetårinnebär en saldoförsämring med över 10 miljarderkronor trots skattehöjningar på över 11 miljarder.Lägger man till det effekter utanför budgeten, somökar lånebehovet och driver upp kommunernasutgifter, blir försämringen av de offentligafinanserna totalt 15 miljarder.Men den största bristen är naturligtvis att ni saknarett ekonomiskt saneringsprogram som sträcker sigbortom det närmaste budgetåret. Vi fick inte hellernu veta någonting i anförande. Detenda ni kunnat komma på är skatteskärpningar.Det rör sig om höjningar på minst 80 miljarderkronor, motsvarande för ettvanligt hushåll. Tyngst väger att sjukförsäkringenskall finansieras helt med egenavgift, medanarbetsgivaravgiften för detta ändamål får vara kvaroch omvandlas till ren skatt. Principen om högst50 % marginalskatt överges genom förordet för enextra värnskatt på förinkomsttagare med högre inkomst. Runt om ilandet föreslås kraftigakommunalskatteskärpningar, som kommer att bliännu större med den omfördelning av skattekraftsom aviserade . Därtillutlovas återställare på kapitalbeskattningens ochsocialförsäkringarnas områden, därsocialdemokraterna alltså vill riva upp deförändringar som den borgerliga regeringengenomfört i syfte att höja produktivitet ochtillväxttakt. Socialdemokraterna vill t.o.m. inledanya socialiseringsexperiment genom att vidga AP-fondens rätt att köpa aktier.Jag måste få fråga : Hur kan ni troatt samma politik som förde oss in i krisen skallkunna föra oss ur den? Hur kan ni tro att man kanfå fler jobb genom att höja skatten på företag?Herr talman! Svårigheten för det storaoppositionspartiet, som utger sig för att vararegeringsalternativ, är att budgetunderskott ocharbetslöshet inte låter sig hanteras på traditionelltsocialdemokratiskt sätt -- genom att subventionerabostadsbyggande och låta den offentliga sektornväxa. Det är inte längre möjligt att med bidragdriva fram en överkonsumtion av boende. Detstora budgetunderskottet är i sig ett hinder motdetta, liksom mot inrättande av nya jobb i denoffentliga sektorn. Och den snabbt växandestatsskulden utesluter möjligheten av snabba klippi stabiliseringspolitiken, t.ex. genomefterfrågestimulans. Det finns helt enkelt ingengenväg till den enda vägen, som går överstrukturella reformer med syfte att göra detlönsamt att starta företag som kan ge nya jobb.Även om det inte är någon snabbkur, kan ändå meden sådan politik arbetslösheten minskas och detoffentliga lånebehovet reduceras på ett sätt som blirvaraktigt.Det betyder att regeringens saneringsprogrammåste fullföljas. Det är bra att vi i finansutskottetfått stöd för att det skall både påskyndas ochförstärkas i sin bortre ända. Det strukturellaunderskottet i den offentliga ekonomin kan dockinte elimineras genom att skattetrycket åter ökar.Den vägen har redan prövats och visat sigoframkomlig. Inte nog med det -- metodenmotverkar det uppställda målet genom att negativtpåverka konkurrenskraft och tillväxt. Därmedåterstår endast att ytterligare minska de offentligautgifterna.Den nödvändiga utgiftsminskningen kan uppnås påmånga olika sätt. Offentlig verksamhet kanöverföras i privat regi eller åtminstone avreglerasoch konkurrensutsättas, vilket leder till högrekostnadseffektivitet. Men eftersom långt överhälften av statens utgifter avserbidragsöverföringar -- till kommuner och företag,medborgare och utlandet -- måsteansträngningarna att nedbringa det offentligaupplåningsbehovet i hög grad syfta till besparingari de stora bidragssystemen.Välfärdssamhället råkar inte i fara för attvälfärdsstaten bantas. Det är ingen tillfällighet attde länder som ligger i topp i den internationellavälfärdsligan -- , , , --har låga offentliga utgiftsandelar och skattekvoter.Det är heller ingen tillfällighet att länder som liggerhögt i dessa båda avseenden -- utöver t.ex.Nederländerna -- har fallitbrant i relativt välstånd.Inriktningen på det sociala reformarbetet bör varaatt det offentliga garanterar en grundläggandetrygghet, medan medborgarna i större utsträckningsjälva säkrar sig mot inkomstbortfall genom enskiltsparande och personligt ägda försäkringar.Möjligheterna att komplettera sin pension harredan vidgats genom förbättrade villkor förlivförsäkringar och annat långsiktigttrygghetssparande. Ett ökat hushållssparande kanju inte gärna minska välfärden tvärtom ger det,förutom ökad självständighet för individen,resurser för utbyggnad av näringslivet och däravföljande välståndshöjande tillväxt.Det hårda svenska skattetrycket är engrundläggande orsak till dagens ekonomiskaproblem. Det bör därför successivt minskas nedmot genomsnittlig europeisk nivå. Därigenomkommer medborgarnas frihet att kunna öka,som de skadliga skattekilarna minskaroch tillväxtkraften i ekonomin förbättras.Men den på kort sikt allra viktigaste uppgiften förregeringen efter valet är att få in i deteuropeiska samarbetet. Vi moderater ser det somen grundläggande förutsättning för att kunnahantera miljöfrågorna och brottsbekämpningen --det finns många andra exempel -- och framför alltför att bidra till stabilitet och säkerhet i vår del avvärlden. Vi ser svenskt medlemskap i som enabsolut nödvändighet för att det skall kunna bliflera företag och nya jobb i Sverige.Herr talman! Socialdemokraterna saknar inte baraprogram utan också bestämd inriktning när detgäller förhållande till och denekonomiska politiken bortsett då naturligtvis frånutfästelsen att höja skatterna. Särskilt i densituation befinner sig innebär det att de inteerbjuder ett regeringsdugligt alternativ. Risken fören socialdemokratisk valseger -- och för ett nej tillEU i folkomröstningen -- är de största hoten motden återupptagna utvecklingen mot ökad tillväxtoch välfärd i vårt land.Den borgerliga regeringen och de fyraregeringspartierna här i har däremotvisat att vi även under besvärliga yttreomständigheter har kunnat fatta beslut, som börjatföra ut ur krisen. Det betänkande frånfinansutskottet som vi nu diskuterar är ett viktigtled i detta arbete. Jag vill understryka att det på allapunkter innebär ett stöd till regeringenskompletteringsproposition med dess många förslagpå olika områden, och jag instämmer iutskottsordförandens yrkande om bifall tillutskottets emställan i dess helhet.Anf. 27 () replik:Herr talman! För formens skull yrkar jag bifall tillsamtliga socialdemokratiska reservationer som ärfogade till betänkandet.Också är lätt att förutse. Inlägget omEU-frågan har vi hört förut här i kammaren. Mendet har hänt någonting som har gett enny kvalitet åt den debatten.Vi socialdemokrater som är för ett svensktmedlemskap för vår argumentation lugnt ochsakligt med stor respekt för de många svenskar somär djupt skeptiska och motståndare. Det ärnödvändigt i en demokrati. Det sade jag förragången till i debatten.Dessemellan har inträffat att en ledande moderatsom har haft annan uppfattning än den partilinjesom tydligen har spikats fast inför enfolkomröstning mer eller mindre har uteslutits urpartiet. Den som tror att man vinner ett folkflertali en folkomröstning med den typen av metoder berom ett nej i Eu-omröstningen.Mitt råd förra gången till var, och stårkvar: Håll sig borta så mycket som möjligt ifrån detoffentliga samtalet. är inte någon tillgångför ja-sidan, dock för nej-sidan. Nog om detta.Lars underlät också att kommenteradagens stora händelse, finansministerns plan. Denbygger i icke oväsentlig del på skattehöjningar --moms på tidningar, miljöskatter, förmodat dyrarebensin, höjd fastighetsskatt och höjda egenavgifter.Min fråga till kan besvaras med ett jaeller nej. Står bakom denna plan?Anf. 28 () replik:Herr talman! Det är mycket lätt att besvara denfrågan.Den plan som regeringen har lagt fram och somriksdagen har antagit innehåller till angivna delarutgiftsminskningar och höjningar av olika skatter.Hittills kan vi konstatera att mera avskattehöjningar än utgiftsminskningar hargenomförts proportionellt sett. Men skissen somhar lämnats ligger i linje med vad vi strävar efteroch med vad som kommer att bli nödvändigt attgenomföra.Göran sade att jag var lätt att förutsäga.Jag vill påstå att är ännu lättare attförutsäga. Man kan nämligen utan vidare förutsägaatt han inte svarar på några frågor utan bara pratarom annat. Och det han säger handlar inte heller omframtiden utan är mest en strävan att svartmåla ochså split.Jag har ställt ett antal frågor till ochvill gärna återvända till dem.Ni berömmer er av att vi vet hur ni skall råda botpå arbetslösheten och talar i allmänna ordalag omatt ni skall skaffa nya jobb. Jag tror också att GöranPersson sade att de nya jobben måste skapas inäringslivet. Jag ställde då en fråga som jag inte ficksvar på: Hur och varför tror ni socialdemokrater genom att höja skatten på företagen kan fåflera jobb?När man skall försöka minska förbrukningen avtobak eller kanske bensin kan man höja skatten. Nihöjer skatten på företagen. Hur tror ni att detnågonsin skall kunna leda till nya jobb? Och hurtror ni att den politik som ni vill återgå till och somen gång förde oss in i krisen skall kunna föra oss urden?Jag nöjer mig med att ställa dessa frågor en gångtill, så att inte bara smiter undanutan att svara på dem.Anf. 29 () replik:Herr talman! Frågan om företagsskatten är lätt attsvara på, och jag har gjort det åtskilliga gångerförut.Vårt förslag innebär -- till skillnad frånregeringens -- en lägre beskattning av företagen.När regeringen genomförde sin omläggning avkapitalskatten använde man just metoden att höjaden effektiva beskattningen på bolagen för attfinansiera sänkningen av kapitalskatten. På så sätthar man ökat beskattningen av bolag och sänkt denför kapital. Vi tycker att det är en dålig politik ochvill vända den utvecklingen. På den punkten vetnog var vi står.Det intressanta är att alldeles nyssbekräftade att tydligen tänker sig atthöja egenavgifterna i dagens pensionssystemutöver vad som anges ipensionsöverenskommelsen. Det är intressant.Man har också från sida i dagbekräftat att vi skall ha moms på dagstidningar. Detär också intressant.Dessutom har bekräftat attmiljöskatten skall höjas, och det är rimligen inte demiljöskatter som redan har fattat beslutom och som innebar en indexering av punktskatten.Om det skall vara någon mening med vadfinansministern ägnar sig åt bör detta rimligeninnebära nya miljöskatter och, som Expressenförmodade, dyrare bensin. Detta har alltsåmoderaterna sagt ja till, om jag skall tolkaLars svar alldeles . Det är i så fall ensensation.Men icke desto mindre är det bra att få registrerattill kammarens protokoll att tänkersig att höja dessa skatter.Anf. 30 () replik:Herr talman! Att ni skulle vilja ha lägre skatter förföretagen är en bluff. Genomgående i era förslag,, är ju att ni skall höja skatten påföretagande och på sparande.Jag skulle trötta kammaren och dessutom förbrukaonödigt mycket av min repliktid om jag skulle angealla de krav som ni ställer på en återgång till detidigare höga skatterna på detta område. Därföravstår jag från att göra det.Men med anledning av de insinuationer som GöranPersson kom med vill jag säga att det självfallet ärviktigt att fortsätta att sänka skattetrycket. I ochmed det arbete som den borgerliga regeringen harlagt ned har vi nu i stort sett färdigstruktureratdetta. Vad som behöver göras är att få ned de bredaskatter som vi har, t.ex. moms. Det gäller ocksåkommunalskatten.Göran har gett sig till att säga att man,utöver de skattehöjningar som föreslås avsocialdemokratiska kommunalpolitiker runt om ilandet, skall genomföra en gigantisk omfördelningav skattekraft. En sådan omfördelning kan inteverka på annat sätt än att man i de kommuner därman låter låginkomsttagare vara med och betala tillkommunalskatt för höginkomsttagare ihögskattekommuner måste höja skatten, utan attdet leder till att socialdemokratiskt leddahögskattekommuner därför sänker skatten.Med det systemet får vi en generell höjning avkommunalskatterna i landet, vilket innebärytterligare ett grundskott mot principen att hålla30 % inkomstskatt för de flesta inkomsttagare ochhögst i marginalskatt över huvud taget. Sedanhar ni dessutom lagt på en extra skatt i form avvärnskatt.Det är löjligt att försöka blanda bort korten på detsätt som gjorde i sitt anförande ochförsöka göra oss moderater till skattehöjare. Jaghar redan sagt detta en gång: harskattetrycket sänkts från 57 till , och allaskatter får till slut betalas av hushållen. I kronor harskatterna sänkts med 17 miljarder; det är ungefär4 000 per hushåll.Dessutom har de direkta höjningar förskattebetalarna som har förekommit drivits igenomav andra partier. Det var ni socialdemokrater somi krisuppgörelsen begärde att den redan beslutadesänkningen av momsen skulle inställas. Det var nisom tog initiativet till försämringen avgrundavdrag. Det kan leda till vissa höjningar avskattebelastningen i dessa avseenden. Men totaltsett har den alltså sjunkit.Jag återkommer till min fråga till vet att han inte kan svara på den , men detfinns möjlighet till inlägg senare i debatten. Hurtror ni att man genom att höja skatten på företagskall kunna få flera jobb?Anf. 31 () replik:Herr talman! talade om att tilltrontill det politiska systemet är viktig också förekonomin.Jag lyssnade på hans partikamrat von derEsch på Nej till i . Han sade attdet svenska parlamentariska systemet i daggenomlever en kris med tanke på att mer än halvasvenska folket säger nej till svenskt medlemskap iden europeiska unionen, som det här iriksdagen kanske bara finns EU-motståndare.Jag vill ställa en fråga till omskattetrycket. Jag kan börja med att konstatera attni ju vill ha företagsskatterna på en nivå kring28 %, medan EU-genomsnittet ligger strax under40 %. Jag skulle gärna vilja höra och kommentar till varför vi i Sverigemåste ha lägre företagsskatter jämfört medEU.Men ännu hellre skulle jag vilja höra LarsTobissons kommentar till marginalskatterna. Degamla slagorden löd ju ''Hälften kvar!'' och ''Högst50 % marginalskatt!''. Men med de nya förslag tillhöjningar av egenavgifter i samband medpensionsöverenskommelsen kommer jumarginalskatten att hamna en bra bit iinkomstlägen mellan brytpunkten och upp till taketi ATP-systemet. Däremot sjunker marginalskattenför de ännu högre inkomsterna.Det är ett fullständigt perverst skattesysten, däralltså marginalskatterna för medelinkomsttagare ärhögre än för höginkomsttagare!För det första vill jag höra bekräftaatt detta är innebörden i förslagen. För det andravill jag veta vad tänker göra åt dennamycket allvarliga situation.Anf. 32 () replik:Herr talman! Det är riktigt att det finns en storskillnad mellan å ena sidan opinionen här ikammaren och å andra sidan opinionen ute blandfolket vad gäller medlemskap i . Därför tyckerjag att vi som sysslar med politik och kan insebetydelsen för av att ingå i det europeiskasamarbetet skall gå ut och driva kampanj för detta.Jag har också sagt att jag beklagar att deföreträdare för vänstersidan som bekänner sig tilltanken på ett medlemskap i inte visarengagemang och driver saken utan i stället liggerlågt. När man dessutom anklagar oss för att viverkligen tar oss an detta blir det nästan för mycket.Jag begär nu inte att skall drivadenna sak -- han tillhör den minoritet som inte harförstått hur det här hänger ihop -- men jag villförklara att det som han redovisar för mig är etttecken på att det måste drivas en hård kampanj iEU-frågan.Johan anklagar oss även bl.a. för att höjaskatterna. Vad först gäller företagsbeskattningenskall vi inte sörja över att just bolagsbeskattningenär lägre i än på andra håll. Det är ett sättinte bara att få svenska företag att investera ochskapa jobb här i utan också att få utländskaföretag att välja att lägga sina investeringar här. Detär på den vägen som vi kan få de jobb i näringslivetsom sade sig vilja arbeta för. Dettakommer att fungera den dag när vi har undanröjthotet om en socialistisk valseger och när detvia ett positivt resultat i folkomröstningen står klartatt verkligen blir medlem i EU.Det bedrivs här vidare något slags mytbildning omatt de förändringar som vi gör, när vi närmaravgifter och förmåner i socialförsäkringssystementill varandra och omvandlar tidigare osynligalöneskatter till fullt synliga förmånsbestämdaavgifter för finansiering av förmåner, skulleinnebära en höjning av skatteuttaget eller avmarginalskatterna.Det som vi nu skall inrikta oss på att åstadkommaär att sänka skattekilarna. Det är vad som återstårsedan vi har strukturerat om skattesystemet. Denförändring som bl.a. pensionsreformen innebär äratt vi minskar skattekilarna och får ett närmaresamband mellan avgifter och förmåner. Det ser jagsom en stor fördel, och det kommer vi att förklaramot de försök att sprida missuppfattningar somgörs från vänsterhåll.Anf. 33 () replik:Herr talman! säger att vi som sysslarmed politik skall driva kampanj. Han anklagarockså oss vänsterpartister, om jag fattade honomrätt, för att vi lägger locket på för de enstakaanhängare av svenskt EU-medlemskap som vi har iVänsterpartiet.Jag skall först tala om att det finns en ganska viktigskillnad mellan och Moderatasamlingspartiet, nämligen att är ettpluralistiskt parti. Vi inte bara tillåter våramedlemmar att tala för ett medlemskap, utan vikommer faktiskt också att ha en anhängare av EU-medlemskap överst på en av våra listor. Ettmotsvarande agerande är däremot uppenbarligenförbjudet i Moderata samlingspartiet, trots att nihela tiden hävdar att detta är något som skall stå vidsidan om den rena partipolitiken.Däremot är det riktigt att vi i med enmycket stor och massiv majoritet kommer att drivakampanj mot medlemskap i unionen.Vad gäller frågan om en mytbildning om skatternavill jag säga att det inte är mera myt i detta än attLars partikamrat tvangs slå till full reträtt inför denkritik som bl.a. , min partikamrat iskatteutskottet, har riktat just mot de skattekilarsom blir konsekvensen också för låginkomsttagaremed de nya egenavgifterna.Vad gäller försöket att blanda bort korten genomatt kalla EG-avgifterna för något annat än en skatt,vilket de faktiskt är, vill jag bara hänvisa till bok, som jag nu återigen tvingas viftamed. Också har tydligen läst den.Men har läst avsnittet omegenavgifter i bok, och har hantagit minsta intryck av det? Ni måste slå till reträtt,! Det system med egenavgifter som nihåller på att införa är orimligt.Anf. 34 () replik:Herr talman! Föreställningen att Sverigesförhållande till EU kan stå vid sidan avpartipolitiken begriper jag inte. Självklart är ett avde viktigaste politiska krav som kan framföras tar ställning till det europeiska samarbetet. Idet moderata partiprogrammet har det varitangivet att vi strävar eftermedlemskap i det samarbete som växer fram iEuropa. Detta är naturligtvis vägledande för våraföreträdare ute i landet när de funderar över vilkade skall nominera på olika listor.Det är ingalunda förbjudet att vara medlem iModerata samlingspartiet och ha enannan uppfattning i denna fråga. Det förekommersom bekant att moderater har olika uppfattningar iskilda frågor. Men man kan också förstå att de somskall nominera till ett riksdagsval där Europafråganstår i centrum kanske inte i första hand tänker sigatt ute på valmötena ha någon som talar emotpartiets politik på den här punkten.Jag skall göra det erkännandet att det är trevligt atttala med . Vi kan ta upp saker,besvara frågor och ge frågor tillbaka. Det är svåraremed andra deltagare i dessa meningsskiften. Menjag hör inte att ger några argumentför att det när en tidigare löneskatt som inte harvarit relaterad till förmåner omvandlas till enegenavgift, vars storlek är bestämd i förhållande tillden utgående förmånen, plötsligt skulle bli enskattehöjning. Det går inte att förklara detta. Detskapas inte någon skattekil om förmånerna i ettförsäkringssystem relateras till den avgift som manhar betalat in.Det som ni håller på med är en mytbildning. Ni tarchansen att spela på den synvilla som uppstårgenom att egenavgiften förekommer på den egnaskattsedeln medan löneskatten tas ut tidigare ochdärför är dold. Glöm inte att det hela bygger på ochkommer att fungera så, att när man lyfter bortlöneskatten från arbetsgivaren och förutsätter attindividen skall betala för sin egen försäkring,kommer det utrymme som uppstår i lönehänseendeatt fyllas ut med höjda löner. Därmed får man ocksåutrymme att själv betala för det försäkringsskyddsom man behöver.Detta tycker jag är en alldeles riktig väg att vandra.Det är beklagligt att man nu från vänsterhållförsöker att blanda bort korten när det gäller någotsom vi egentligen redan har fått i gång.Anf. 35 ():Herr talman! Om här var representativt förden socialdemokratiska valuppläggningen, är detillavarslande för den kommande valrörelsen. Detanförandet var en osannolik blandning av tomretorik och halvsanningar. Jag önskar att det fannstid att analysera anförandet mening för mening ochavslöja alla glidande formuleringar, alla skenbarttydliga besked som i själva verket är tvetalan ochalla värdeord som skall kompensera den totalabristen på besked.Jag har lagt delar av mitt planerade anförande åtsidan för att illustrera vad jag menar med dessamina påståenden om anförande.Jag tänker ge tre exempel.Det gjordes för det första ett våldsamt anlopp moten artikel av i dagens nummer avDagens Nyheter och synpunkter som där anförs påpensionerna. Alla som följer politik vet först ochfrämst att socialdemokraterna iPensionsberedningen tillsammans med alla andradär ingående partier har definierat problemet meddet stora underskottet i dagens pensionssystem ochsagt att det kan komma att kräva åtgärder.Den som lyssnade noga hörde säga:Vi utfärdar inga fribrev till pensionärerna.Men vad är då skillnaden mellan det som Wibbleskriver i och den position somsocialdemokraterna har intagit? Ni har definieratproblemet och sagt att det måste åtgärdas, ochGöran säger att han inte utfärdar någrafribrev till pensionärerna. Ändå ägnades häråtskilliga minuter av retorik åt att förmedla känslanatt är elakare mot Sverigespensionärar än vad är. Men det finnsingen grund för det påståendet i de dokument somvi nu diskuterar.För det andra: talade både iinledningen och i repliker om att det står i artikelnatt vården skall försämras. Det är uppenbarligen ettfalskcitat, men man får förmoda att det syftar påformuleringar om statsbidragen till landsting ochkommuner. Men har dels ianförandet, dels också i andra sammanhang varitmycket mycket tydlig när det har gällt attSocialdemokraterna inte utlovar några ökadestatsbidrag till kommunerna. Vad är det då förskillnad på den punkten? Vad är det för grund fördenna våldsamma attack på vår finansminister?För det tredje: talar om att vi harsänkt kapitalskatterna våldsamt. Men när han tillsist ändå skall komma in på sin egen politik har hansom första punkt att man måste satsa på de privataföretagen och på jobben i näringslivet. Det vi hargjort har just haft det enda syftet att få fram flerajobb i företagen. För att få ihop den siffra förkapitalskattesänkningar som räknar han också såvitt jag förstår inskatten på arbetande kapital i företag.Den som har läst regeringens propositioner har lästAnne artikel om. Där finnsegentligen mycket litet sensationer. Det som voresensation är om anförande fårtolkas så, att Socialdemokraterna nu lovar attåterinföra skatten på arbetande kapital i bl.a.småföretag. Det kommer att få väldigt mångamänniskor att en gång till tänka över om man vågarrösta på Socialdemokraterna. Det är ett förslag somdirekt skulle minska förmågan hos de privataföretagen att öka sysselsättningen.Det har sagts att debatten är förutsägbar. Det ärden ju onekligen. Socialdemokraterna har ett merstatiskt synsätt: Det är sämre nu än för några årsedan. Vi har ett mer dynamiskt synsätt: Det ärvisserligen sant att ett antal siffror i ekonomin, t.ex.för arbetslösheten, är sämre nu än för några årsedan. Men till skillnad från läget närSocialdemokraterna regerade går utvecklingenåt rätt håll.För att inte kunna anklagas för att vara förutsägbarhade jag tänkt att påpeka det faktum att min sontog studenten i går.