prot · GH0980 · 1994-03-25 00:00:00 — 1993/94:TK2 Skrivelse fråntalmanskonferensen med överlämnande avRiksdagsutredningens förslag omförfattningsändringar och riktlinjer för den statligabudgetprocessen1993/94:K47 av ()1993/94:K48 av m.fl. (v)1993/94:K49 av och ()1993/94:K50 av och ()betänkande1993/94:KU27 Presstödet m.m.Justitieutskottets betänkanden1993/94:JuU17 Anslag till kriminalvården, m.m.1993/94:JuU18 Anslag till m.m.Utrikesutskottets betänkanden1993/94:UU14 Vissa anslag m.m. inomUtrikesdepartementets område1993/94:UU16 Samarbete med , Central-och betänkanden1993/94:JoU13 Statsbudgeten för budgetåret1994/95 ()1993/94:JoU15 Statsbudgeten för budgetåret1994/95 (Miljö- och naturresursdepartementet)betänkande1993/94:NU14 Vissa utrikeshandelsfrågor7 § Meddelande om JoU15Anf. 18 JoU15 avser talmannen att ,, föreslå kammaren att detta ärende fårföretas till avgörande efter endast en bordläggning.8 § Anmälan om interpellationAnmäldes att följande interpellation framställtsden 24 mars1993/94:119 av () till statsrådetBo Lundgren om bostadsrätter:Även de som 1991 röstade för en ny bostadspolitikmåste starkt oroas av de nu alltmer uppenbaraföljderna av regeringens nyordning. Särskilt hårtslår politiken mot bostadsrättsföreningar sombyggts . Många somskaffat en bostadsrätt på de villkor som fanns vidköpetillfället har sett förutsättningarna förboendekalkylen förändras drastiskt. harnyligen i en rapport visat på den dramatiskautvecklingen för bostadsmarknaden i sin helhet;människor måste nu byta ner sig.Förutsebarhet är ett grundläggande begrepp isamband med all lagstiftning. För debostadsrättshavare som kämpar både med sinförenings och med sin privata ekonomi saknarbegreppet allt samband med deras verklighet.Även om de brutala nedskärningarna av statensräntebidrag i princip gjorts lika för allaupplåtelseformer så är verkligheten den att de slårhårt mot bostadsrättsföreningarna och derasmedlemmar.Anledningen till detta är att i hyreslägenheter,exempelvis kommunala bostadsföretag och privataförvaltningar, kan dessa kostnader slås ut på allaboende. Det större kollektivet bär gemensamt denbördan. I många diskussioner hänvisas till lågahöjningar av hyrorna; det är emellertid oftaresultatet av uppskjutet underhåll ochomfördelning mellan olika årgångar av hus. Ävenmånga hyresgäster drabbas således avavpolitiseringen av bostadsfrågorna. Vårtgemensamma ansvar för att alla har ett bra boendeminskas genom regeringens politik.I en bostadsrättsförening är ekonomin sluten i denmeningen att det inte finns något större kollektivsom kan träda in och ta på sig kostnaderna. Demåste av medlemmarna i varje förening försig.Därför kan med fog hävdas att regeringensbostadspolitik ställer dem som valt bostadsrättensom boendeform, och därtill betalat insats för attkunna få en sådan bostad, i en oerhört svårbelägenhet, där hela ekonomin hotas. Ända tills förett par år sedan var konkurs ett närmast okäntbegrepp i bostadsrättssammanhang. blir de alltvanligare.I bostäder som byggts och finansierats helt enligtgällande regler har kostnaderna snabbt stegratsmycket kraftigt -- ökningar på både en och tvåtusenlappar är inte ovanliga.I alla debatter om bostadspolitiken hänvisarregeringen till ''åttiotalets spekulation ochöverhettning'', kort sagt, ansvaret finns inte hosregeringen. Alldeles bortsett från sakligheten idetta måste slås fast att ingen bostadsrättshavare ärhjälpt av denna retorik. Dessa kräver nu konkretaåtgärder.I den dagliga bostadsdebatten ute i landet antydsfrån både kds och att åtgärderövervägs. Är det så?Riksdagen ställde sig bakommajoriteten i bostadsutskottet när den i anledningav en motion från mig skrev följande: ''Utskottet ärmedvetet om att vissa föreningar har ekonomiskasvårigheter. Detta konstaterande, som ocksåmotionären gör, understryker behovet av att mansnabbt vidtar åtgärder för att i möjligaste månkomma till rätta med problemen. Utskottetförutsätter att regeringen även framöver nogaföljer utvecklingen på bostadskreditmarknadenoch, om så visar sig erforderligt, ånyo tar uppfrågan med . Vid en sådan uppfattningfinns inte anledning föreslå att göra det imotion Bo11 (s) föreslagna tillkännagivandet omatt regeringen skall återkomma till medförslag till hur stödet till vissabostadsrättsföreningar bör utformas. ''Har regeringens studier av bostadsmarknaden nuökat insikten om problemen så att man är bereddatt vidta konkreta åtgärder för att lindra denekonomiska oron och problemen hos mångabostadsrättshavare? Är regeringen beredd attskjuta på den extra minskningen av räntebidragenpå 3,4 miljarder, och därmed låta även dem som bori hus med räntesubventioner få del av detsjunkande ränteläget? Är det så att kreditfrågornahar en tillfredsställande lösning?9 § Anmälan om frågorAnmäldes att följande frågor framställtsden 24 mars1993/94:421 av () tillkommunikationsministern omtelefonabonnemang:Telia nekar var tredje privatperson som vill öppnaett nytt telefonabonnemang. Orsaken är att detjänar för lite pengar för att själva teckna ett egetabonnemang. tar numera en kreditupplysningav alla som behöver ett telefonabonnemang. Desom enligt deklaration har inkomster somunderstiger anses inte tillräckligtkreditvärdiga. Det spelar ingen roll om den som villteckna ett abonnemang är en skötsam person utanbetalningsanmärkningar eller tjänat mer pengarunder 1993. kräver att de som inte uppfyllerkriterierna antingen skaffar en borgensman ellerdeponerar som den sökande får tillbakaförst efter ett år.Arbetslösa som blivit uttaxerade och behövertelefon för att söka jobb är en grupp som drabbasav Telias nya regler. En annan utsatt grupp ärstuderande som vid en kontroll av föregående årsdeklaration kan ha svårt att uppfylla Teliaskriterier. Bolagiseringen av innebär enbyråkratisering och ett uppradande av vissa nyabestämmelser som indirekt motverkar . Idessa tider med en alldeles för högungdomsarbetslöshet borde samhället göra allt föratt underlätta för ungdomarna att skaffa sig jobb.Är kommunikationsministern beredd att ta initiativför att nuvarande hårda regler och bestämmelseruppmjukas i syfte att underlätta tecknande avtelefonabonnemang?1993/94:422 av () tillutrikesministern om kyrkogården i den 12 november 1991genomförde indonesisk militär en massaker varvidca 200 personer dödades.Ett TV-team under ledning av den brittiskefilmaren har besökt Östtimor.Ögonvittnen från har intervjuats,och inför TV-kamerorna skildrar de huröverlevande fördes till sjukhuset, där de dödadesmed gift under medverkan av militär och läkare.Sverige uppmanade den indonesiska regeringenefter massakern att undersökahändelserna noggrant och opartiskt.Mot denna bakgrund vill jag ställa frågan tillutrikesministern:Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta medanledning av ovan angivna uppgifter?1993/94:423 av () till utrikesministernom förlisning:Polska lämnade den1 en rapport avseende omständigheternakring den polska färjan förlisning.Rapporten blev offentlig först den 16 februari 1994.I rapporten noteras att fartyget vidförlisningstillfället var behäftat med allvarliga fel påakterportarna. Rapportens slutsats är att rederietsekonomiska intressen spelade en avgörande roll vidbeslutet att trots omständigheterna lämna hamnen.Detta förhållande kan påverka rederietsskadeståndsskyldighet och berör därmed ocksåsvenska medborgares intressen. Rapporten tycksinte ha varit en del av bevismaterialet vidsjöförklaringen.Min fråga till utrikesministerna är:Vilka åtgärder har vidtagit föratt på ett optimalt sätt bevaka svenska medborgaresintressen i samband med förlisning?1993/94:424 av () till statsrådetBo Lundgren om taxering av skärgårdsfastigheter:Ett bostadshus är beläget på en ö i skärgården. Ettannat likvärdigt hus är centralt beläget i Norrtälje.Båda husen är trähus med lika stor yta, utrustademed samma VVS-standard och uppvärmning.Varför skall familjen i huset på ön, som driver ettskärgårdsjordbruk drabbas av ett dubbelt så högttaxeringsvärde och således en dubbelt så högfastighetsskatt?Vi politiker får allt oftare, med allt större irritationoch allt större oro för skärgårdsbefolkningensframtid, denna typ av frågor.Med hänvisning till vad som ovan anförts vill jagställa följande fråga till biträdandeekonomiminister avser regeringen framlägga förslag till ändradetaxeringsprinciper för bofasta skärgårdsbor som pågrund av utsikt över hav drabbas av avsevärt högrefastighetsskatt än fastlandsbor med liknandeboendestandard?1993/94:425 av () tilljustitieministern om ingripande vid brott:Efter ett par uppmärksammade fall under detsenaste året har det klart framstått i den allmännadebatten att det föreligger stor osäkerhet hosallmänheten om vad man får respektive inte fårgöra för att skydda sig, sina närstående och sinegendom. Osäkerhet föreligger även om vilken rättman har till ingripande när man ser ett brott begås.Personer som visat ett sällsynt slag av civilkuragehar t.o.m. fått ett högre straff för vad de gjort vidett ingripande, som i allmänhetens ögon varit heltförsvarbart och föredomligt, än vad den fått sombegått det brott som föranlett ingripandet.Det är inte bra om oklara eller obegripliga reglerleder till att ingen vågar ingripa utan vänder ryggentill.Vilka åtgärder kan statsrådet vidta för att bringaklarhet för allmänheten om vad som gällerbeträffande rätten och skyldigheten att förhindraatt brott begås?1993/94:426 av () tilljustitieministern om respekten för individen:Nyligen har man kunnat läsa hur en person somkallat poliser under tjänsteutövning för ''jävlafascistjävlar'' friats i domstol. Motiveringen var att''yttrandet används som allmänt skällsord i de mestskiftande situationer i samhället''. Det är oerhörtuppseendeväckande att domstolar har sådanaerfarenheter att de anser uttrycket vara ett ''allmäntskällsord''.Ingen skall behöva acceptera att utsättas för ettsådant tillmäle. Det kan anses extra graverande attösa dylika invektiv just över dem som har till upgiftatt se till att lagar och bestämmelser efterlevs.Tolereras detta är steget inte långt till att man ansersig kunna kränka/skada materiella värden eller livoch lem, eftersom det i grunden rör sig om enbristande respekt för sina medmänniskor.Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för attstärka respekten för individuell heder ochintegritet?1993/94:427 av () till statsministernom statsministerns besök i Sydostasien:Statsminister skall snart göra en resa tillSydostasien och besöka länderna ,, och . Resanstydliga affärsmässiga inriktning tyder på atthuvudsyftet med den är att främja svenskaekonomiska intressen i de här länderna.Svenska ekonomiska intressen i dessa länder kandock komma i motsättning till en centralutrikespolitisk princip, nämligen främjandet avdemokrati och mänskliga rättigheter. Inget av defyra länder som besöks kan anses vara vare sig endemokrati eller fläckfritt vad gäller brott motmänskliga rättigheter. Såväl somSingapore är formliga enpartisystem, därmänniskor med oppositionella politiska åsikterfängslas. I används piskstraff och avrättasmänniskor för t.ex. lindriga narkotikabrott.Dessutom har från centralt politiskt håll i såvälSingapore som uttryckts uppfattningen attdemokrati och mänskliga rättighets-principer ärvästerländska påfund som inte passar i dessaländer.Mot bakgrund av det anförda vill jag frågastatsministern:Kommer statsministern att i samtalen medföreträdare för respektive regeringar i de fyraländerna koppla frågan om svenskaaffärsförbindelser till frågan om respekt förmänskliga rättigheter?den 25 mars1993/94:428 av () till statsrådetBeatrice om segregationen i skolan:Segregationen i skolan tilltar. Detta är något somlärare, föräldrar, elever och skolledningarrapporterar om nästan . Särskilt tydligt ärdet i de större kommunerna. De borgerligapartiernas skolpolitik i såväl somkommunerna får genomslag i en orättvis fördelningav skolans resurser som inte tar hänsyn till olikaelevers och skolors behov. Allt fler elever får intedet extra stöd som de behöver och har rätt till.Skolministerns ovilja att inse situationens allvarmed starka segregationstendenser kan antingenbero på verklighetsflykt eller på att den ökadesegregationen är ett beräknat resultat av borgerligskolpolitik.Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådetBeatrice Ask:När kommer skolministern att vidta åtgärder motden ökade segregationen?1993/94:429 av () till statsrådet om visas i svensk TV enuppmärksammad film i vilken vittnen till huvudstad 1991framträder. I den massakern dödade indonesiskaregeringssoldater enligt egna siffror ettfemtiotal obeväpnade demonstranter. Dessavittnen berättar nu om en andra massaker på deöver 200 som enligt FN:s kommission för mänskligarättigheter ''försvann'' efter som redan visats i ett flertal europeiskastater har skapat starka reaktioner i främst Portugaloch . Bl.a. har president,, såväl som premiärminister, , uttalat förhoppningar om att detinternationella samfundet skall reagera på filmengenom att öka pressen på den indonesiska regimenatt respektera mänskliga rättigheter.Regeringen ger i årets budgetpropositionklartecken för BITS att lämna u-krediter tillIndonesien. I samma proposition säger regeringenatt biståndsgivningen skall ta hänsyn till hurmänskliga rättigheter respekteras.Jag vill därför fråga statsrådet:Finner regeringen anledning att mot bakgrund avvad som framkommit i filmen ompröva beslutet att låta BITS lämna u-krediter tillIndonesien?1993/94:430 av () till miljöministernom en anläggning för sanering av förorenadejordmassor:Vid sjön finns det planer på att anlägga enverksamhet för sanering av förorenade jordmassor.Verksamheten skall ske från Tisnarensstrand på en industritomt.En anläggning med denna inriktning är angelägen.Sverige har alltför många förorenadeindustritomter, gamla soptippar, giftigt gruvavfalletc. som skall tas om hand.Dock måste lokaliseringen av en sådan anläggningske efter en noggrann och grundligmiljökonsekvensanalys. En lokalisering får inte skeenbart utifrån det faktum att det redan finns enverksamhet på en given plats. En mobil anläggningkan även vara aktuell. Att placera en anläggning avdenna karaktär intill en sjö som direkt eller indirektär vattentäkt för tusentals människor är olämpligt.Geologin i området gör det direkt förkastligt.Eftersom denna typ av anläggning är en nationellfråga borde bl.a. lokaliseringsfrågan behandlas i ettnationellt perspektiv.Mot bakgrund av det anförda vill jag frågamiljöministern:Kommer regeringen att ge iuppdrag att utreda förutsättningarna för dennaanläggning?1993/94:431 av () tillutbildningsministern om magisterexamen:Internationalisering är nödvändig för allhögskoleutbildning. Den nya examensordningenmed bl.a. införandet av en internationellt gångbarmagisterexamen, direkt jämförbar med master-examen, har setts som ett betydelsefullt medel föratt upprätthålla kvalitet påhögskoleutbildningarna. Ett uttalande frånutbildningsministern i attmagisterexamen är en undergraduate-utbildninginger oro.Min fråga till utbildningsminstern blir därför:På vilken grund stöder utbildningsministern sittställningstagande att magisterexamen, i ettinternationellt perspektiv, likställs med enkandidatexamen?1993/94:432 av () till statsrådetGörel Thurdin om vindkraftverk:I samband med sökande efter lämpliga platser ochtillstånd för byggande av vindkraftverk uppstår lättkonfliktsituationer.De platser som ur vind- och produktionssynpunktframstår som de bästa är ofta de sämsta med tankepå landskapsbilden. I många fall synes de ocksåkomma i strid med andra intressen såsomnaturvården.Boende nära områden för eventuella vindkraftverkoroar sig för kommande störningar.Då vindkraftverk, vid ansökan om bygglov, intealltid betecknas som byggnad vill jag ställa frågan:I vilka fall kan vindkraftverk anses utgöra byggnadoch därmed omfattas av förordningvad beträffar tillståndsgivning, med hänsyn tilllandskapsbild och naturskydd?10 § Kammaren åtskildes kl. 13.07.Förhandlingarna leddes av andre vice talmannen.