prot · GH09110 · 1994-05-25 00:00:00 — Det är mycket märkligt att HenrikJärrel väljer att inte över huvud taget bemöta alltdet som jag nämnde, vilket har att göra med hurofta man hade fått rapporter om brister istyrsystemet. Hur kan det komma sig att manpåstår att denna information inte har funnits iFörsvarsdepartementet? Det är naturligtvis intetrovärdigt att Försvarsdepartementet ochförsvarsministern har varit så oinformerade. Omman har varit det, tycker jag att detta kanske ocksåi sig är ett starkt skäl för kritik.Eftersom vår kritik förlöjligas finns det anledningatt fråga vad har tyckt omfrågor som också har handlat om information harfunnits eller inte. Vi vet ju hur det var iBerglingfallet. Där uttalade ikonstitutionsutskottet mycket stark kritik för attdet fanns en handling i ifrågavarande departementsom inte var känd av ministern och det därför intehade vidtagits några åtgärder. Men tydligen skallett mycket mjukare mått användas när det gäller attväga moderata ministrars agerande. De får tydligeninte kritiseras för någonting, enligt de borgerligasdoktrin i utskottet.Avslutningsvis vill jag ta upp något märkligt somhände vid utfrågningen i utskottet. somAnders gång på gång hävdade att han iprincip inte hade någonting att göra med de beslutsom fattades inom försvaret, erbjöd han heltplötsligt utskottsledamöter att följa med på enflygtur med ett av försvarets plan. Hur kunde hangöra detta om han inte över huvud taget harnågonting att säga till om och inte kan fatta någrabeslut som berör verksamheten inom flygvapnet?Anf. 49 (nyd):Herr talman! Granskningsärendet JAS innehållerflera olika komponenter:1. Frågan om politiskt sammansatt kommissionefter haveriet 1989.2. Redovisningen till åren 1986--1988 avJAS-projektets tekniska utveckling.3. Regleringen av militära flygplans luftvärdighetm.m.4. Hur försvarsministern ochFörsvarsdepartementet har behandlat frågan omflyguppvisningar.Jag skall kort kommentera frågeställningarna 1--3innan jag mer i detalj kommenterarförsvarsministerns och Försvarsmaktens roll i frågaom flyguppvisning i samband med Vattenfestivaleni i augusti 1993.I juni 1992 träffades avtal mellan staten , varvid staten beställde femprovflygplan plus en första delserie om 30 flygplanplus en produktion av 110 flygplan.Ett provflygplan har havererat, och JAS har i dagflygförbud. Efter det senaste haveriet i augusti 1993tillkallades en som avlämnade ettbetänkande i december 1993.Regeringen har av ålagts attårligen till rapportera om läget inomJAS-projektet. konstaterar attKMI i allt skarpare formuleringar uttryckt oro förde allvarliga bristerna i flygplanets styrsystem.Regeringens redovisning av projektets tekniskautveckling har inte varit helt tillfredsställande.Enligt regeringens senaste skrivelse till riksdagenden kvarstår problemen medstyrsystemet och styrspaken. Vid de bådahaverierna som inträffade med JAS 39 haremellertid skilda brister i styrsystemet uppdagats.Regeringen citerar i sin skrivelse bl.a. som säger att det bör vara möjligt attutforma ett tillfredsställande styrsystem förJAS 39 -- jag poängterar; det bör vara möjligt.Regeringen avslutar med att konstatera att maninte har skäl att ifrågasätta kommissionensbedömning.I fråga om regleringen av militära flygplansluftvärdighet m.m. fick JAS-planet 39.102, somstörtade vid flyguppvisningen i samband , ett interimistiskttypplansbevis för viss seriestatus . Dettanågot krystade bevis för godkännande valdes för attmyndigheten önskade leverans av ett flygplan attanvändas för att samla in erfarenheter från flygningi förbandsform.JAS-kommissionen uppmärksammade, liksom KUvid granskningsförhör, frågan om den opreciseradeansvarsfördelningen mellan FMV och chefen förflygvapnet. Chefen för flygvapnet hade till KMFdelegerat frågor om luftvärdighetstillstånd för JAS.Frågan behandlades enligt formuleringen av chefenför KMF som ett rutinärende. Detta är någotförvånande med tanke på att JAS är den störstamilitära industrisatsningen på ett instabilt plan somnågonsin gjorts. förväntas fortfarandeatt problemen med styrsystemet och styrspakenskall nå en slutgiltig lösning. Spåren av strulmed styrsystemet förskräcker. Finner man integodtagbara tekniska lösningar, verkar den fortsattaJAS-satsningen vara i fara.Utskottet har konstaterat att regeringen ifortsättningen kommer att ge myndighetenFörsvarsmakten föreskrifter om såväl flygsäkerhetsom luftvärdighet. KMF:s kontroversiellagranskningsfråga med anknytning till JAS ärförsvarsministerns roll i fråga om flyguppvisningeni samband med i gäller bl.a. om försvarsministernhade kännedom om de första serieflygplanenstekniska insufficiens, något som man förnekar.Kvar står emellertid att statens haverikommissiongjort vissa kritiska uttalanden om konstaterar bl.a. att instabilitet ställer ett ovillkorligt krav påatt det alltid finns styrauktoritet kvar istabiliseringsfunktionen. Kommissionen fastställervidare vid förhören att styrspaken kunde gestyrsystemet så mycket signaler att detta blevmättat innan rodren hann ge utslag. konstaterar sammanfattningsvis attJAS styrsystem hade en egenskap som i vissasituationer kunde leda till haveri.Försvarsministern har enligt en promemoria av den2 konstaterat att inte annat varitkänt än att planet fungerade i god ordning.Försvarsministern har därför konstaterat att haninte haft anledning att ifrågasätta myndigheternasbedömning i luftvärdighetsfrågan. I konsekvensdärav har han sagt att han, även om han kände tillatt ett JAS-plan skulle uppvisningsflyga i sambandmed , inte skulle haftnågon anledning att ingripa. Ansvaret förflyguppvisningen låg nämligen helt på chefen förflygvapnet. Enligt försvarsministern var emellertidregeringen oförhindrad att ingripa, vilket såsmåningom också bekräftades i utskottsförhören avflygvapenchefen. ansåg attflyguppvisningar är en fråga för vederbörandemyndighet, dvs. för chefen för flygvapnet och inteför honom själv.Framför allt med tanke på JAS 39:s tekniska bristeri styrspaken och styrsystemet har jag somindividuell granskare känt olust inför att ta ställningtill ifall försvarsministern bär ansvar för JAS-kraschen.Det har emellertid vid utfrågningen klargjorts attförsvarsministern hade kunnat ingripa för attstoppa vidare flygningar utan att man kanske talatom ministerstyre.Låt oss bara tänka den hemska tanken attstörtningen skett i publikhavet. Då hade troligtvisförsvarsministern omgående fått lämna sitt ämbetei egenskap av den som måste ta det politiskaansvaret. Gudskelov hände inte detta, utan fråganär reducerad till om i fall vår handlingskraftigeförsvarsminister skulle tagit ett ytterligare initiativ,nämligen att stoppa uppvisningsflygningen.Försvarsministern skulle alltså, även om en olyckainträffat, ha tagit ett politiskt ansvar.Jag har upplevt det som mycket svårt att sitta somansvarig domare med utslagsröst i detta tekniskt,juridiskt mycket komplicerade ärende.Jag har diskuterat frågan ingående med vårriksdagsgrupp, och vi har kommit fram till att det iett så här komplicerat fall är bättre att fria än attfälla. Det kommer ett utslag vid voteringen senarei dag.Anf. 50 ():Herr talman! från Ny demokratigav uttryck för vissa våndor. Jag måste erkänna attockså vi i har känt våndor. Viupplever detta som ett gränsfall för att ge kritik. Vivar redan från början kritiska till JAS-projektet.Under den här utredningens gång har vi blivit småttchockerade över hur pass illa projektet har skötts.Detta gäller också flyguppvisningarna.Vissa omständigheter gör att vi i slutändan harhamnat i en position där vi vill ge kritik. Som fleratalare har redovisat fanns det information inomregeringskansliet om avsevärda svagheter istyrsystemet. riktar ocksåkritik mot den förra regeringen för att den inte gavriksdagen tillräcklig information om detta. Detfanns information om just det här planet.Det fanns också information om att försvaretsmaterielverk inte hade någon formell rätt attutfärda luftvärdighetsintyg, vilket är enanmärkningsvärd omständighet i dessasammanhang. Regeringen undgår kritik på denpunkten, eftersom man har tagit itu medproblemen, och förhållandena nu skall rättas till.Men detta är ändå en omständighet som visar hurilla säkerhetsfrågorna har skötts.Det har också redovisats att det fanns vetskap omatt stridsflygplan har en benägenhet att störta underprovperioden. Det sker både i vårt land och i andraländer. tog upp att J 29 hade störtat30 gånger under sin provningsperiod och J 35Draken 25 gånger.Mot den bakgrunden borde såväl myndigheter somregering ha kunnat göra bedömningen att det fannsbetydande risker för att en störtning till skulleinträffa. Vi får också nu göra bedömningen att dehär planen kommer att störta underprovningsperioden, på grund av tekniska problem.Det fanns uppenbarligen också information om attflygvapnet skulle ha flyguppvisningar övertättbefolkade områden med det här planet, ävenom regeringen inte hade information om just denhär uppvisningen.Dessa omständigheter borde ha lett till en tvekanom det rimliga i att ha flyguppvisningar. Det bordeha funnits ett större intresse för de här problemeninom Försvarsdepartementet. Chefen förFörsvarsdepartementet är naturligtvis högsteansvarige för . Han är också högsteansvarige för hur myndigheterna under honomtillämpar sina regler. Det är mot den bakgrundensom den här milda kritiken skall riktas. Det ärdärför som vi har yrkat bifall till utskottetsskrivning.Anf. 51 (m) replik:Herr talman! När det gäller frågan omluftvärdighetsprov och ordningen för det är detalldeles riktigt, som antyder, att dethar funnits ett delat ansvar och att det egentligeninte har förelegat någon formell förordnanderättför chefen för flygvapnet. Men jag vill erinra om attden ordningen tillkom under en socialdemokratiskförsvarsminister som hette . Någonändring har därefter inte skett, utan det har behövtsen borgerlig regering och en moderatförsvarsminister för att få en ändring till stånd. Denändringen inträder från då den nyamyndigheten får det odeladeansvaret för bl.a. luftvärdighetsprov ochluftvärdighetsintyg.Med anledning av inlägg vill jagockså säga att det har inträffat förvånansvärt fåhaverier med JAS 39 jämfört med andra svenskaflygplan, och låt oss hoppas att de inskränker sig tilldem som har förevarit! Jas 39-projektet har varitett utomordentligt tekniskt avancerat och frånolyckor förskonat utvecklingsprojekt. Det finnsanledning att notera det i det här sammanhanget.Regeringen och statsrådet ansvarar, som BengtHurtig sade, för att tillämpningen av de föreskriftersom finns görs av underlydande myndigheter. Menförsvarsministern har inte haft anledning attifrågasätta om det har brustit i kompetensen hos demyndigheter som har haft att kontrollera ochbedöma luftvärdighetsfrågorna i det härsammanhanget.Anf. 52 () replik:Herr talman! Som har sagts tidigare är det intespeciellt uppvisningen över som vi anseratt försvarsministern borde ha stoppat, utan överhuvud taget uppvisningar över tättbefolkadeområden. Jag sade också i mitt anförande attregeringen har tagit itu med den konstitutionellabristen att inte hade rätt attutfärda luftvärdighetsintygen. Det är naturligtvishedersamt gjort av regeringen.Men jag pekade på att den här omständighetenvisar hur lösligt det har fungerat när det gällersäkerhetsfrågor och luftvärdighetsprövningar inomsystemet. Den här omständigheten kunderegeringen ha vägt in när den tog ställning till allinformation som fanns. På just den här punkten harvi ingen anledning att rikta kritik mot att regeringeninte har tagit itu med missförhållandena. Det gjort i det här avseendet.Anf. 53 (m) replik:Herr talman! Det är möjligt att erfarenheterna frånkraschen i gerluftfartsmyndigheterna anledning att se överbestämmelserna när det gäller tillstånd för den härtypen av flyguppvisningar över tättbefolkadeområden. Det är mycket troligt att så kommer attske, men det har än en gång inte funnitsanledning -- och det finns inte anledning -- förförsvarsministern att lägga sig i tekniskabedömningar. De måste myndigheterna få taansvaret för.Anf. 54 () replik:Herr talman! Försvarsministern skall inte lägga sigi tekniska bedömningar, men den information somrimligen fanns på Försvarsdepartementet redan1993 borde ha gett samma intryck som den ger . T.o.m. försvarsministern säger att vi böröverväga att ställa in flyguppvisningar övertättbefolkade områden. Det är en insikt som mankunde ha kommit fram till redan tidigare, med deninformation som fanns.Eftersom JAS-planet bara har störtat två gånger,och erfarenheter visar att andra plan störtar flergånger, kan man föra två resonemang. Det enaresonemanget är att planet har liten benägenhet attstörta. Det andra resonemanget är att det kommeratt störta åtskilliga gånger , om det är ettnormalt plan. Vad som är riktigt sant får framtidenutvisa. Om vi skall vara på den säkra sidan får vinog förvänta oss ytterligare störtningar.Anf. 55 ():Herr talman! Det har antytts här och var och påvisst sätt av i dagens debatt att detär något skumt och felaktigt eller ett övergrepp attordföranden använder sin utslagsröst i KU närröstetalen är lika. användeuttrycket ''begagnade sig av''.Jag vill upplysa om att jag följerriksdagsordningen. I 4 kap. 14 § iriksdagsordningen om omröstningen inom utskottstår det följande: Är rösterna lika delade gäller denmening som ordföranden biträder.Ärenden där rösterna är lika måste ju avgöras pånågot sätt, och riksdagsordningen anger på vilketsätt. Menar att jag skall avstå frånatt rösta i ?Anf. 56 (m):Herr talman! Jag missunnar inte vår ordförandeThage G att begagna sig av sin utslagsröst.Bestämmelserna ger honom den rätten ochskyldigheten i vissa uppkomna lägen. Ett sådantläge uppkom i den här frågan.Jag kritiserade inte det. Jag bara beklagar attSocialdemokraterna inte fick majoriteten iutskottet bakom sig. Då hade kanske skrivningenoch den sakliga bedömningen i det här ärendetblivit något tyngre, mer genuin och bättre. Det vardet jag konstaterade i mitt inledningsanförande.Tack vare att det inte blev en ordentligmajoritetsskrivning i utskottet -- Ny demokratiavstod ju från att rösta och lade ner sin röst -- blevdet, precis som säger, hans röstsom fick fälla utslaget. Det är inget fel i det. Jagkonstaterar bara att det inte blev någon klar ochsäker majoritetsskrivning.Anf. 57 ():Herr talman! Jag vill be att vara litettydligare i sitt svar och inte försöka att glida undan.Jag frågar : Skall jag eller skall jaginte följa riksdagsordningen 4 kap. 14 § där det ståratt om rösterna är lika delade gäller den meningsom ordföranden biträder?Det står klart uttryckt i riksdagsordningen vad somskall gälla när röstetalen är lika. Menar att detta är att begagna sig av någonbestämmelse? Är det inte så att bestämmelsenanger hur omröstningen skall ske och vad somgäller när rösterna är lika delade? Kan inte HenrikS Järrel för en gång skull tydligt säga omriksdagsordningen skall gälla eller inte eller om detär egen tolkning som skall gälla?Anf. 58 (m):Herr talman! har tydligen svårtatt antingen förstå eller höra vad jag säger. Jag sadeju i mitt svar att det enligt bestämmelserna åliggerhonom rätten och skyldigheten att begagna sig avdenna bestämmelses innebörd. Jag trodde svaretvar klart på den punkten redan i min första replik.Regeringens handläggning av krigsmaterielfrågor(avsnitt 15)Anf. 59 ():Herr talman! Enligt de riktlinjer som riksdagenantagit får export av krigsmateriel inte ske tillländer där det förekommer omfattande och grovakränkningar av de mänskliga rättigheterna.Dessutom bör, enligt vad utrikesutskottet sagt,regeringen bemöda sig om stor noggrannhet i sinabedömningar av situationen i enskilda länder ochfästa stort avseende vid kravet på respekt för demänskliga rättigheterna i de enskilda fallen.Detta har regeringen tagit sig friheten att tolka såatt i de lägen då man inte skall exporterakrigsmateriel, vare sig det är övrig krigsmaterieleller krigsmateriel för strid, skall det varasystematiskt och nationellt sanktionerade förtryckav de mänskliga rättigheterna i de enskildaländerna. Det sättet att tolka ochutrikesutskottet beslut har inte något stöd.Enligt min mening har regeringen brustit inoggrannhet i bedömningen och inte tagittillräcklig hänsyn till kriteriet om mänskligarättigheter genom att tillåta krigsmaterielexport rad nya mottagarländer och ställa i utsikttillstånd för export av krigsmateriel för strid tillländer som inte är föremål för en sådan export,När det gäller krigsmaterielexport till enskildaländer kan vi konstatera att fortfarandeär en ockupationsmakt. De fortsätter att ockuperaÖstra . Det pågår lokala konflikter iprovinser som Västpapua och . Europarådethar tagit så allvarligt på dessa inre problem att rådetår 1991 antog en resolution om bl.a. vapenembargomot . Den har intefunnit anledning att ansluta sig till denresolutionen.Regeringens beslut i vissa fall om positivtförhandsbesked för leveranser av viss krigsmaterielför strid i anslutning till tidigare leveranser gerintrycket att regeringen avser att på något ellernågra års sikt tillåta export av sådan materiel ocksåtill Indonesien.I västra är situationen vad beträffarrespekten för de mänskliga rättigheterna klartotillfredsställande. Företrädare för AmnestyInternational betecknar förtrycket av de mänskligarättigheterna där som grova och omfattande.Dessutom är länderna belägna i en region därrustningsnivån redan är hög och ökande. Framtidaväpnade konflikter kan befaras i området. Mot denhär bakgrunden är det enligt min mening helt fel attregeringen ger positiva förhandsbesked om exportav krigsmateriel för strid till något land i den härregionen.Jag menar att regeringen borde ha kritiserats förbristande hänsyn till respekten för mänskligarättigheter och för att man inte till fullo har följt debeslut som har fattat och de principersom lagts fast för krigsmaterielexporten. Det gällersärskilt och västra beslut har vi nutagit ett antal steg tillbaka i utvecklingen när detgäller krigsmaterielexporten. Den politiskakampen för att skärpa kontrollen av vapenexportenmåste på sätt och vis börja om på nytt.Anf. 60 ():Herr talman! Det svenska regelverket förkrigsmaterielexport bygger på en generelltillståndsplikt för export av sådana produkter somklassas som krigsmateriel. Regeringen beviljartillstånd i enskilda fall för utförsel av viss materiel iviss kvantitet till en bestämd mottagare. Varjeärende handläggs för sig. Att utförseln sedangenomförs enligt regeringens intentionertillförsäkras med hjälp av ett system medslutanvändaråtaganden.Riktlinjerna för krigsmaterielexporten går i korthetut på följande. Tillstånd till utförsel eller till annansamverkan med någon i utlandet bör medges endastom det bedöms som erforderligt för att tillgodosedet svenska försvarets behov av materiel ellerkunnande eller i övrigt är säkerhetspolitisktönskvärt. Det skall inte heller stå i strid medSveriges utrikespolitik. Regeringen bör göra entotalbedömning av alla de omständigheter somgäller ärendet.Tillstånd får endast avse statlig myndighet eller avstaten auktoriserad mottagare. Vid utförseln skallett slutanvändarintyg eller bearbetningsintygföreligga. Ovillkorliga hinder är om det strider motinternationella överenskommelser som vi harbiträtt, mot beslut av eller motfolkrättsliga regler om export från neutral statunder krig.Respekten för de mänskliga rättigheterna är ettcentralt villkor, och tillstånd bör inte heller beviljasom det avser stat där omfattande och grovakränkningar av mänskliga rättigheter förekommer.Det bör inte heller beviljas om det avser stat sombefinner sig i väpnad konflikt med annan stat ellersom är invecklad i internationell konflikt eller harinre väpnade oroligheter.Tillstånd bör ges till utförsel av reservdelar tilltidigare exporterad krigsmateriel, om inteovillkorligt hinder möter. Det bör även gälla annanmateriel, t.ex. ammunition som har samband medtidigare utförsel eller där det annars vore oskäligtatt inte ge tillstånd.Beslut i ärenden om att föra ut krigsmateriel urlandet fattas av regeringen, och ärendena bereds avKrigsmaterielinspektionen, KMI, i nära samrådmed politiska avdelning,Försvarsdepartementet och i vissa fallNäringsdepartementet. Till regeringens förfogandestår också en rådgivande nämnd med uppgift attlämna råd i enskilda krigsmaterielfrågor. Nämndenbestår av sex ledamöter som är tillsatta påparlamentarisk grund, med representanter för departier som ingår i Utrikesnämnden.Krigsmaterielexporten omfattade 1993 ungefär 2,8miljarder kronor, varav 1,2 miljarder avsågkrigsmateriel för strid och 1,6 miljarder övrigkrigsmateriel.Vad sedan gäller de olika länder som vi har granskathar vi konstaterat att vad gäller harexport skett av ammunition och reservdelar och iform av följdleveranser. Ingen ny materiel harexporterats under 1993.De s.k. västra uppfyller enligtregeringens bedömning riktlinjerna för utförsel avövrig krigsmateriel, då risken för väpnad konflikt iregionen inte medger utförsel av krigsmateriel förstrid. har export skett eller tillståndbeviljats endast för övrig krigsmateriel. Thailanduppfyller villkoren såväl för krigsmateriel för stridsom för övrig krigsmateriel.Enligt utskottets mening är det av största vikt attregeringen i sin bedömning av situationen i ett landsom kan bli mottagare av krigsmaterielexport fästerstor vikt vid respekten för de mänskligarättigheterna. I denna bedömning har enligtutskottets mening den parlamentarisktsammansatta rådgivande nämnden en mycketviktig roll.Sammanfattningsvis anser utskottet att regeringeni de granskade fallen har tillämpat riktlinjerna påett korrekt sätt. Därför yrkar jag bifall tillutskottets skrivning i denna del.Anf. 61 () replik:Herr talman! Det är ju riktigt, som , att det skall göras en helhetsbedömning. Jagmenar nog att vi också gör en sådanhelhetsbedömning. varnar flera bedömare föratt vi kommer att få ta emot en ökandeflyktingström från östra del av ,eftersom det där pågår ett inbördeskrig. Samtidigtexporterar nu mer vapen till Turkiet.Jag skulle vilja fråga om han tyckeratt det är bra att under dessaomständigheter exporterar vapen till vilkakan användas mot kurder som därmed tvingas flytill . måste väl tycka att det ärbra, eftersom han försvarar konstitutionsutskottetsställningstagande. Vi har tidigare exporterat vapeni stor skala till , och vi ser resultatet avde vapnen där.Vad säger om att regeringen har tillIndonesien lämnat positivt förhandsbesked för nykrigsmateriel för strid? ville tidigareha ett vapenembargo mot . Vad sägerhan om exporten till , vars militärsamarbetar med , de värstamassmördarna i modern tid, som faktiskt hotaratt ta över i Cambodja? De säljer vapen viaThailand och får hjälp av den thailändska militären.Dessutom har man i södra en muslimskgerilla, mot vilken också svenska vapen kan kommaatt användas.Detta är, , en ansvarslös politik, sominte fyller måttet vid en rimlig helhetsbedömning.Anf. 62 () replik:Herr talman! Frågor om krigsmaterielexport ärkänsliga, och därför har vi en rådgivande nämnd,som samarbetar med KMI. Därför har vi också enkrigsmaterielinspektion, och därför diskuterar viofta dessa frågor i . Men det är i denrådgivande nämnden och i utrikesutskottet somexporten till , till och tillIndonesien skall diskuteras.Vad vi här har att diskutera är om KMI ochregeringen har agerat på ett konstitutionelltkorrekt sätt. Om ifrågasätter exportoch besked vad gäller , är det väl fulltmöjligt för honom att anmäla ett nyttgranskningsärende till konstitutionsutskottet.Anf. 63 () replik:Herr talman! Ja, det kommer sannolikt att bli fleraanmälningar mot den typ av vapenexportpolitiksom man nu har slagit in på. Jag konstaterar att OlaKarlsson egentligen inte svarade på någon av minafrågor. Självfallet påstår jag att den typ avvapenexport som jag räknar upp inte är förenligmed de riktlinjer som ochutrikesutskottet har lagt fast, men det ansertydligen att den är.Anf. 64 HANS ():Herr talman! Jag vill till att börja med anknyta tilltredje vice talmannens eget yttrande i börjanav debatten, där han talade om att just frågor omkrigsmaterielexport är känsliga, vanskliga ochviktiga.