prot · GH0960 · 1994-02-15 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:60Tisdagen den 15 februariKl. 9.001 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 8 och 9 februari.2 § Svar på fråga 1993/94:344 om lokalisering avmyndigheter inom radio- och TV-områdetAnf. 1 Kulturminister ():Herr talman! har frågat mig om jagkommer att verka för att de nya myndigheterna påradio- och TV-området förläggs till Sundsvall.Frågan föranleds av den pågående beredningen iregeringskansliet av en proposition om nymyndighetsorganisation på radio- och TV-området.I en lagrådsremiss som regeringen beslutade om ijanuari och som Lagrådet har godkäntföreslås att två nya myndigheter -- Radio- och och ochTV -- inrättas . De ersätter då denuvarande fyra myndigheterna ,, och Styrelsenför lokalradiotillstånd.Förslaget innebär att Radio- och bl.a.övertar all tillståndsgivning och registrering förolika sändningsformer från de nuvarandemyndigheterna, medan förradio och TV får ansvar för tillsynen överefterlevnaden av reklamregler och andra regler försändningarnas innehåll.Frågan om lokalisering bereds inomregeringskansliet. Jag vill dock understryka att deföreslagna förändringarna i myndighetsstrukturenär att betrakta som en ren omorganisation av enetablerad verksamhet.Anf. 2 HANS ():Herr talman! När regeringen nu föreslår två nyamyndigheter på radio- och TV-området borde detvara självklart att regeringen låter undersökamöjligheterna att lokalisera dessa myndigheterutanför huvudstadsregionen. När man läserlagrådsremissen får man den uppfattningen attregeringen inte har gjort en sådan undersökning idet här fallet, trots att väldigt starka skäl talar fören etablering i , enligt min mening.Därför är det positivt att kulturministern nu sägeratt frågan ändå är öppen, även om jag blev litetorolig över den avslutande meningen i svaret.Målet för den utredning som har gjorts beträffandede nya myndigheterna har varit att man skall uppnåstörsta möjliga effektivitet, rättssäkerhet ochflexibilitet. Jag vill nog påstå att det finns väldigtgoda förutsättningar att uppnå detta mål med enlokalisering till Sundsvall.I finns det en omfattande juridiskkompetens. Dessutom finns närheten till högskolanoch den forskning på kommunikationsområdet somdär bedrivs.Om man dessutom studerar effekterna av deutlokaliseringar som har gjorts tillSundsvall, kan man konstatera att man har uppnåttkostnadssänkningar till i deutlokaliserade verksamheterna.I detta sammanhang vill jag också påpeka att såsent som lades Telestyrelsensverksamhet i ned och flyttades tillStockholm. Om den nya myndigheten ochTV-verket placerades i , skulle mankunna föra över frekvensplaneringen frånTelestyrelsen till den nya myndigheten. Därmedkan man ta till vara den unika kompetens som gickförlorad genom flyttningen av Telestyrelsensverksamhet till Stockholm.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på fråga 1993/94:346 om enskildavårdhem m.m.Anf. 3 Socialminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag avser vidta för att öka möjligheternatill olika former av enskild vård och omsorg.Låt mig inledningsvis framhålla vikten av att detfinns möjligheter att etablera och driva enskildverksamhet också inom vård och omsorg. Medsyfte att klargöra kommunernas möjligheter att låtaverksamhet bedrivas i enskild regi beslutaderiksdagen om vissa ändringari socialtjänstlagen (1980:620) och hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763).Som nämns i frågan avlämnades enrapport om enskild vård och omsorg. Rapportenhar remissbehandlats och bereds påtvå sätt. Dels är frågan om enskild vård och omsorginom det sociala området föremål för behandling iSocialtjänstkommittén. Kommittén avser attredovisa sina förslag i dessa delar i dethuvudbetänkande som skall avlämnas nu tillsommaren. Dels pågår det en beredning iSocialdepartementet av de delar som avser enskildverksamhet med anknytning till hälso- ochsjukvården. Regeringens ambition är att i dennadel förelägga en proposition undervåren.Riksdagen fattade beslut om en nyrättighetslag för personer med omfattandefunktionshinder, lagen (1993:387) om stöd ochservice till vissa funtionshindrade, LSS. Frågor omvårdhem för personer med utvecklingsstörningm.fl. regleras i en särskild införandelag till LSS. Avinförandelagens 6 § framgår att landstingen ochkommunerna gemensamt skall planera föravveckling av befintliga specialsjukhus ochvårdhem. Avvecklingsplaner skall enligtparagrafen upprättas och lämnas in tillSocialstyrelsen senast den 31 december 1994.Enligt en bestämmelse i förordningen om stöd ochservice till vissa funktionshindrade kanSocialstyrelsen meddela verkställighetsföreskrifterom avvecklingsplanerna.Jag vill avslutningsvis nämna att de olika insatsernaför stöd och service enligt LSS, t.ex. boende igruppbostad, självfallet kan bedrivas i enskild regi.För några av insatserna fordras dock attvårdgivaren har tillstånd.Anf. 4 BO ():Herr talman! Jag skall be att få tackasocialministern för svaret på min fråga. Frågan tarupp två gemensamma problem när det gäller attöka möjligheterna till vård och omsorg i enskildregi. Jag tror att vi är överens om att det är viktigtatt så kan ske, vilket också framgår av det svar somsocialministern lämnade.Stadgan för enskilda vårdhem börjar nu att bliganska ålderdomlig. Den tillkom 1970. Jag har vidett flertal tillfällen tagit upp frågan om att få enöversyn till stånd. Därför var det positivt attsocialutskottet uttalade sig för detta. Jag är ocksåglad att det blev så snabbt beslutat om en översyn.Den blev klar i maj i fjol.Däremot tycker jag att det har tagit litet väl långtid. I svaret sägs att rapporten har varit ute påremiss. Jag vill ändå fråga socialministern när detkan komma en ny stadga. Det sägs vidare i svaretatt ambitionerna är att man skall lägga fram enproposition . I den förstapropositionsförteckningen gavs beskedet att detskulle komma en proposition redan den den 1 mars.Så blir det tydligen inte.Jag tycker att det är angeläget att man får fram ettbeslut så snabbt som möjligt. Min fråga tillsocialministern är: Kan det bli så att den nyastadgan gäller från ?I den andra delen av frågan tar jag upp något somhar anknytning till omsorgslagen. När man tog uppfrågan om mindre vårdhem uttalade socialutskotteti sitt betänkande att dessa kan utgöra en väl så godvårdmiljö som gruppboende. Socialministernnämnde gruppbostad i svaret och att en sådan ocksåkan drivas i enskild regi. Jag vill ändå ha besked omhur det blev med tillkännagivandet till regeringennär det gäller vårdhem i mindre skala.Anf. 5 Socialminister ():Herr talman! Jag är själv inte ansvarig för denproposition som väntas . Men såvitt jagförstår kommer den att läggas fram senare i vår.Om det inte blir , blir det i alla fall straxdärefter, kanske under april månad.När det gäller den andra frågan rör det sig enligtlagens formulering om boende med särskild serviceför vuxna. Det är som isamråd med berörda huvudmän får diskutera hurdessa boendeformer skall se ut, vilka som kangodkännas och inte godkännas enligt den nyalagen. Det är därför som dessa planer skallinlämnas till och som det har sagtsatt kan utfärdaverkställighetsföreskrifter. Hur det kommer attpraktiskt prövas och se ut får vi småningom se närplanerna föreligger.Anf. 6 BO ():Herr talman! Jag tackar för det kompletterandesvaret. Men jag fick ändå inte riktigt klart för mighur det blir med det som socialutskottet uttalade sigom. Man sade att ett litet väl fungerande vårdhemkan utgöra en väl så god vårdmiljö som ettgruppboende.Frågan är egentligen om dessa vårdhem över huvudtaget får lov att vara kvar. Lagen säger att de skallbort, men det finns alltså mindre vårdhem somskulle kunna fungera lika bra som hem förgruppboende.Jag tycker för min del -- och jag vet att det är flersom tycker så -- att det vore bra om de kunde fåvara kvar och även kunna drivas i enskild regi. Hurblir det med det?Anf. 7 Socialminister ():Herr talman! Svaret är det jag sade , att denboendeform som skall ersätta de gamlavårdhemmen och specialsjukhusen är boende medsärskild service för vuxna. Hur detta fysiskt konkretskall se ut och vilka som kan godkännas skall till sistSocialstyrelsen avgöra, naturligtvis i praktiken isamråd med huvudmännen för verksamheten.De boendeformer som blir aktuella fört.ex. utvecklingsstörda -- det må varagruppbostäder eller någonting som frågeställarenvill kalla någonting annat -- kan också drivas ienskild regi.Överläggningen var härmed avslutad.4 § Svar på fråga 1993/94:336 om provborrningefter olja i SkagerrakAnf. 8 Miljöminister ():Herr talman! har frågat mig omvilka åtgärder regeringen kommer att vidta för atthävda de svenska miljöintressena vid eventuellanorska provborrningar.Lennart hänvisar till att många människorkänner oro för de norska planerna på provborrningefter olja i som kan hota hela västkustensmiljö vid en eventuell katastrof.Den är medveten om den orosom finns inför att ett stort område i kankomma att öppnas för oljeprospektering ochprovborrningar. Det är därför väsentligt attkonsekvenserna även för svenska intressenklarläggs och att den fårmöjlighet att yttra sig, innan den norska regeringenlägger fram sin proposition för Stortinget.Detta var bakgrunden till att den svenskaregeringen begärde samråd med dennorska regeringen i enlighet med den nordiskamiljökonventionen. Om regeringarna inte kommeröverens genom detta samråd, kan regeringen, ienlighet med konventionens bestämmelser,påfordra att en kommission tillsätts som skall avgeyttrande i frågan innan ärendet avgörs.För närvarande pågår informella kontakter medden norska regeringen om det begärda samrådet. Iförsta hand kommer vi att avvakta samrådet innanytterligare åtgärder övervägs.Genom att begära samråd har regeringen markeratatt det ur svensk synvinkel är av vikt att klarläggavilka miljökonsekvenser för den planeradenorska oljeprospekteringen och framtidaprovborrningar kan medföra.Anf. 9 ():Herr talman! Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min fråga. Eventuella provborrningar harför oss en långt större dimension än frågan omÖresundsbron. Allt som berör fiske och miljö i dethär området i berör även de delar avSverige som finns längre söderut med tanke på hurströmmarna går. Det som oroat oss mycket är bl.a.att den norske industri- och energiministern haruttalat att det skall bli provborrningar. Huromfattande de blir kommer man att få besked om isamband med att en proposition läggs fram iStortinget.Detta var alltså bakgrunden till min fråga. Somministern mycket riktigt påpekar känner vi enmycket stor oro, eftersom ett tusental yrkesfiskareär beroende av att det finns ett fiske i de härfarvattnen. Vi vet att reproduktionen av en stor delav fiskebeståndet, uppkomsten av yngel, sker i dethär området. En oljerigg skulle ta upp ett områdepå där man inte fick bedrivafiske. En eventuell katastrof skulle såledesinnebära enormt stora påfrestningar och dött livutefter hela framöver.Därför skulle jag vilja fråga ministern om man iNorge är positiv till ett samråd även om mantydligen redan har bestämt sig för att det skall bliprovborrningar.Anf. 10 Miljöminister ():Herrr talman! Först skall jag säga attÖresundsförbindelsen som bekant inte ärbetydelselös för . Därför gör vi enmiljöprövning.Vi har så sent som haft kontakt medrepresentanter för norska regeringen, för detansvariga departementet. De norska företrädarnaöverlämnade den av svenska regeringenefterfrågade kompletterande informationen för attvi skall kunna bedöma konsekvenserna för svenskaintressen.Dessutom förklarade norrmännen att avsikten äratt lägga fram en proposition i . Man meddelade också att man från norsksida inte anser sig bli bunden av internationellaavtal eller konventioner i denna fråga. Varför det?Jo, man hänvisar till att det handlar omprovborrning. Enligt konventionen krävs mer i detavseendet. På den grunden har norrmännen anmältatt de agerar som de har framfört . Det fick jagveta efter det att frågesvaret var tryckt; jag har justfått den här informationen.Det innebär inte att har någon anledning attändra sin hållning, utan vi begär samråd ävenfortsättningsvis i enlighet med den nordiskamiljökonventionen. Enligt mina medarbetare finnsdet ingenting så här långt som ger anledning attändra den. Jag kommer att gå igenom materialetnärmare framöver. Vi har en oförändrad position.Norge hänvisar till att det är provborrning ochingenting annat och att konventionen därför intefullt ut är tillämplig.Anf. 11 ():Herr talman! Det som miljöministern nu sägeroroar mig, inte miljöministerns ståndpunkt utandet att norrmännen inte känner sig bundna av enkonvention. Det område där man skall haprovborrningar är ju gränstrakter till våra finaKosteröar i norra . Med tanke på hurströmmarna går kommer naurligtvis ävenprovborrningar att beröra oss. Därför är det litetkonstigt att man från norsk sida har en sådaninställning.Jag ställer frågan till ministern om vi kommer atthävda våra intressen fullt ut. Jag utgår från attmiljöministern, för att vi skall kunna klara avmiljöproblemen i , försöker medverkatill att dessa provborrningar inte kommer till stånd.Anf. 12 Miljöminister ():Herr talman! Jag vill klargöra i en del den norskasidans deklarerade ståndpunkt, att norrmänneninte känner sig bundna av internationella avtal ellerkonventioner i denna fråga, dvs.provborrningsfrågan. Skulle det bli fråga omutvinning i verklig mening av olja, är de självklartbundna av de konventioner och internationellaavtal som finns. Jag kan inte tänka mig att de harnågon annan uppfattning.Därför är det viktigt att vi från svensk sidamarkerar att det svenska samrådskravet står kvar.Det är jag beredd att deklarera här och nu.Sedan kommer jag att ha kontakt med min kollega,som jag vet är mycket engagerad i frågan. Det ärofta så att miljöintressen står emotexploateringsintressen även i andra regeringar änden svenska. Då är det viktigt att jag har en direktkontakt med det norska , ochdet kommer jag att ha.Anf. 13 ():Herr talman! Jag är glad för att man fortsätter attha kontakter. Anledningen till att vi känner oro äratt vi har en del erfarenheter av vad som har häntefter olika olyckor i . Man har utefterkusterna, långt ifrån de egentliga platserna, fåttuppleva hur fågelliv dör ut beroende på läckor ochannat.Norrmännen säger nu att det är provborrningar.Man får väl ändå utgå från att det skall bliborrningar om de hittar olja. Det kan alltsåinnebära förödande katastrofer för inte minstvästkusten, turismen, fisket och djurlivet. Därförutgår jag från att regeringen kommer att följafrågan med största uppmärksamhet för attpoängtera våra intressen i dessa frågor.Anf. 14 Miljöminister ():Herr talman! Jag vill betona det. Det följer av dennordiska miljökonventionen. Om man motförmodan skulle hamna i olika ståndpunkter ärlösningen en gemensam kommission för att hanterafrågan.Överläggningen var härmed avslutad.5 § Svar på fråga 1993/94:335 om barns rätt tillumgänge med far- och morföräldrarAnf. 15 Statsrådet (-):Herr talman! har hävdat att barnsintresse av att träffa och umgås med mor- ochfarföräldrar inte är till fullo tillgodosett i dennuvarande lagstiftningen. Mot bakgrund härav harhon frågat justitieministern om justitieministernavser att att vidta åtgärder för att komma till rättamed problemet.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Av bestämmelser framgår att ettbarns vårdnadshavare har ett ansvar för att barnetsbehov av umgänge med en förälder som inte ärvårdnadshavare eller med någon annan som stårbarnet särskilt nära så långt möjligt tillgodoses. Fördet fall vårdnadshavaren inte uppfyller detta ansvarkan umgängesfrågan hänskjutas till domstol. Omfrågan gäller umgänge med någon annan än enförälder, ankommer det på socialnämnden att föratalan i domstolen.Liksom anser jag att det är viktigtatt barn har möjlighet att umgås med far- ochmorföräldrar och andra anhöriga som står demnära. Jag delar bekymmer för attså inte alltid är fallet. Men genom de regler som jaghar redogjort för torde det vara i rimligutsträckning sörjt för att ett barns intresse av attumgås med exempelvis sina farföräldrar ellermorföräldrar kan bli tillgodosett. Regeringen följernaturligtvis uppmärksamt utvecklingen på dettaområde.Anf. 16 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för det positivasvaret. Men jag saknar fortfarande litet merkonkreta synpunkter. Uppenbarligen är vi överensom att denna fråga är viktig för barnen. Om vi dåhar en lagstiftning som inte verkar för det mål somman önskar uppnå, undrar jag om det inte finnsanledning att se över denna lag och se till att vårtgemensamma mål blir uppfyllt.Jag har tagit del av att det endast är vid ett par tretillfällen som mor- eller farföräldrar fått möjlighetatt pröva sådana ärenden i domstol. Det är ju densociala nämnden i respektive kommun som måsteföra talan. Jag är dock ganska förvissad om attbetydligt många fler far- och morföräldrar harbehov att vara med och föra talan vid en konfliktmellan föräldrarna. Finns det då inte anledning attinitiera en översyn av denna lag?Anf. 17 Statsrådet (-):Herr talman! Det som närmasthänvisar till -- om jag förstår saken rätt -- är att mor-och farföräldrar även skulle kunna få en talerätt isådana här mål.Bestämmelsen om att det endast är socialnämndensom har talerätt har man kommenterat iförarbetena på följande sätt: ''Att var och en somanser sig ha en så nära anknytning till barnet somnu avses skulle kunna föra talan vid domstol om ettsådant umgänge synes dock mindre lämpligt.'' Detsom ligger bakom detta är att processföringen isådana här mål annars skulle kompliceras. Manskulle få en komplicerad situation med inte baraföräldrarna till barnet på var sida utan kanske tvåytterligare parter, nämligen både mor- ochfarföräldrar. Det skulle eventuellt kunna medföraatt målen drar ut och blir svårhanterligafrån processrättslig synpunkt.I förarbetena har det vidare sagts att: ''Genom attbehörigheten att föra talan om detta umgänge haranförtrotts åt socialnämnden och inte åt var och ensom anser sig stå barnet så nära -- -- -- skapasgarantier för att frågan inte onödigtvis kommer tilldomstol. ''Jag tror att den situation som vi båda är bekymradeöver beror mer på att man inte hos Socialnämndenuppmärksammat detta problem i erforderligutsträckning. Att bara tre fall haruppmärksammats, som sade --även om det kan finnas några fler fall är de i alla fallfå -- behöver ju inte innebära att socialnämndernarent generellt varit passiva. Mycken problematiklöses ju innan ärenden kommer till domstol, vilketockså är det önskvärda. I den månsocialnämnderna inte uppmärksammat problemetkanske det närmast är fråga om ettinformationsproblem.Anf. 18 ():Herr talman! De argument som statsrådet för framär säkert mycket väsentliga. Om vi utgår frånbarnens mycket svåra situation, som en separationalltid innebär, är det mycket lätt hänt att det ofta ärvuxenperspektivet som blir det tyngst vägandeperspektivet. Barnen kommer också i enlojalitetskonflikt, inte bara med mamma och pappautan också med mormor och morfar samt farmoroch farfar. Och barnet självt kan inte göra såmycket åt sin situation.Det är just utifrån barnens perspektiv som jagtycker att det är viktigt att lyfta fram denna frågaför att se hur det fungerar och för att se om detmöjligtvis går att åstadkomma någon förbättring.Med detta har jag inte sagt att man måsteåstadkomma en lagändring. Det kanske räcker,som statsrådet själv säger, med information och attproblemet uppmärksammas.Anf. 19 Statsrådet (-):Herr talman! Jag delar oro fördenna fråga; det har jag sagt tidigare. Och jag troratt problemet ligger närmast på informationssidannär det gäller socialnämnderna. Vi bör i varje fallbörja i den ändan.Jag har för avsikt att ta upp denna fråga medSocialdepartementet. Låt oss i första hand avvaktautgången av det, för att se vad det kan ge!Anf. 20 ():Herr talman! Jag tackar statsrådet för det positivasvaret. Vi måste alla tillsammans se till att barnensperspektiv kommer fram betydligt kraftfullare i alllagstiftning, speciellt i sådan lagstiftning sominnebär utomordentligt svåra situationer för barn.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1993/94:347 om vigseltillståndför den syrianska kyrkanAnf. 21 Statsrådet (-):Herr talman! har frågatcivilministern av vilket skäl den syrianska kyrkan iSverige inte beviljas vigseltillstånd.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jagsom skall svara på frågan.Bestämmelserna om rätt att förrätta vigsel inomandra trossamfund än har nyligenändrats. Fr.o.m. gäller att ett annattrossamfund än kan ges tillstånd attförrätta vigsel, om samfundets verksamhet ärvaraktig och samfundet har en sådan organisationatt det på goda grunder kan antas attäktenskapsbalkens bestämmelser om vigsel ochdärmed sammanhängande åtgärder kommer attiakttas. Frågor om tillstånd prövas avKammarkollegiet.Tidigare prövades frågor om vigselrätt förtrossamfund av regeringen. I propositionen om denya reglerna framhölls att förutsättningarna för attett trossamfund skall medges vigselrätt enligt dennya lagen bör vara väsentligen desamma som enligtregeringens tidigare praxis. Denna praxis redovisasi propositionen. Av den redovisningen framgår attdet krävs att samfundets verksamhet har pågåttunder en inte obetydlig tid och den skall ha en vissomfattning.När verksamhetens varaktighet bedöms kan ävenverksamhet utomlands tillmätas viss betydelse. Iregel krävs dessutom ett ganska betydande antalmedlemmar. Som ett riktmärke har använts attmedlemmarna bör vara fler än 3 000. Det krävsockså i regel att samfundet har antagit stadgar somger besked om vissa förhållanden i samfundet.Vidare beaktas kvalifikationerna hos den eller demsom avses bli vigselförrättare. Slutligen fordras detatt samfundet har en vigselordning som uppfyllervad som krävs för att en vigsel skall vara giltig enligtäktenskapsbalkens regler.Det kan inte komma i fråga att diskutera ett enskiltfall här i . Alla ansökningar om vigselrättprövas med tillämpning av de regler som jag nu harredogjort för.Anf. 22 ():Herr talman! Först vill jag tacka statsrådet försvaret.Sedan lång tid tillbaka finns många syrianer bosattai . Många syrianer har också svensktmedborgarskap. Deras kristna tro utövas isyrianska församlingar, och huvudförsamlingenligger i . I finns en stor syrianskförsamling, . Där förrättasgudstjänster med flera hundra deltagare varje helg.Kyrkan är också en naturlig samlingsplats försyrianerna mellan mässorna. Där finns lokaler församvaro mellan människor i alla åldrar.Syrianerna ser det själva som en besvärandeomständighet och ett misstroende att de inte harvigselrätt. Varje vigsel som sker i Mariakyrkanmåste kombineras med en borgerlig vigsel för attden skall vara giltig. De ställer sig givetvis fråganvarför, inte minst med utgångspunkt i att andrabåde svenska och utländska fria samfund harvigselrätt i . Det är inte mindre än 37stycken för närvarande.När jag har studerat lagen om rätt att förrätta vigselinom andra trossamfund än Svenska kyran, har jaginte heller funnit svar på frågan. Det är klart att jagundrar om statsrådet har för avsikt att ta initiativ tillatt också den syrianska kyrkan får vigseltillstånd.Anf. 23 Statsrådet (-):Herr talman! Jag kan inte ta ett sådant initiativ.Men det är klart att syrianska kyrkan kan ansökahos Kammarkollegiet om ett vigseltillstånd. Dåkommer ansökan att bedömas enligt de regler jagnyss redogjorde för. I den mån som syrianskakyrkan har ansökt tidigare och inte har fåttvigseltillstånd, beror det naturligtvis på att det harfallerat på någon av de punkter som det har varitfråga om.Anf. 24 ():Herr talman! Jag tackar för det förtydligandesvaret. Det låter betydligt mera positivt än detinledande svaret. Syrianska kyrkan har redantidigare ansökt om att få vigselrätt, men har fåttavslag. Jag vet inte vilket av kriterierna som intehar uppfyllts, om det är något som inte haruppfyllts.Som jag förstår saken, ser statsrådet positivt på attsyrianska kyrkan skall få vigselrätt. Jag ser framemot det och hoppas att det blir så.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1993/94:338 om Volvoslokaliseringsbidrag till UddevallafabrikenAnf.