prot · GI0931 · 1994-11-29 00:00:00 — När det gäller det ansvar som åliggerPosten i de här frågorna menar jag att det har tydlig-gjorts att Posten inte har någon avsikt att arbeta för attta bort vare sig byanamn eller gamla gårdsnamn.Tvärtom ligger det i Postens uttalade målsättning attvi skall bevara gamla ort- och byanamn. Därför kanjag inte se någon anledning till att jag skall utövanågon form av ministerstyre gentemot Posten i de härfrågorna. Det är såvitt jag vet en uppfattning som heltdelas av mig och men också av Posten.Anf. 28 ():Fru talman! Det finns ingen skrivning i avtalet omkulturaspekterna, men däremot finns det kommentarertill avtalet. Där räknas upp att man kan använda sig avtraktnamn och nummer eller av byanamn ochgårdsnamn eller av vägnamn och nummer.Frågan är då vilket av de tre sätten att skylta somskall användas. vill inte ha en massavägskyltar ute på landsbygden, för de är till bekym-mer och problem för snöröjning osv.Kan jag lita på att frågan hanteras på samma sätt ihela landet? Risken är att det blir det ena, det andraeller det tredje och att det inte finns några garantier.Frågan är ju då ytterst varför man inte kan inväntautredningen.Måste jag ställa samma fråga till kulturministernom vad hon tycker i den här frågan? Vad tycker vet vi ju. Statsrådet satt dessutom iriksdagen när beslutet fattades.Anf. 29 Kommunikationsminister ():Fru talman! Avslutningsvis vill jag bara säga attjag när det gäller användandet av gamla ortnamn ochbyanamn inte alls tror att vi har delad uppfattning.Men det är så att det är kommunerna, varoch en av drygt 280 kommuner, som är an-svariga för att sätta dessa adresser. Det handlar ommånga olika myndigheter och intressen som manskall ta hänsyn till. Därför tycker jag att det är enrimlig ordning att varje kommun har det slutgiltigaansvaret.Anf. 30 ():Fru talman! Jag tycker inte att det skall gå till pådet här sättet. Det finns ett normalavtal som vi hartalat om, och det finns företrädare för länskultur ochannat som hävdar att de här namnen skall bort. Viskall rasera ett tusenårigt kulturarv bara för att våraverk och myndigheter tycker att man kan göra det. går till väga på det här sättet är som en framtids-skildring av , säger en del av länsmyndighe-terna.Jag konstaterar att statsrådet i stort sett rycker påaxlarna och tycker att detta är en bagatell - låt demköra vidare . Post och kommunförbundjobbar snabbt när de vill. Vi vet då att detta blir rase-rat. Då blir det för sent för kulturministern, som sitterhär i kammaren, att göra någonting. Det är inte så viskall hantera kulturfrågorna.Vi måste också tänka på att de människor som villåtervända till sina rötter skall möta en bygd som harsamma ortnamn och kulturnamn som när debodde där. Som statsrådet vet är omflyttningen här ilandet ganska stor. Därför bör människor ha en chansatt känna igen sig.Anf. 31 Kommunikationsminister ():Fru talman! Som absolut sista inlägg i den här frå-gan vill jag säga till att vi har varit över-ens i om att vissa saker skall vi ha den kom-munala självstyrelsen till och andra saker skall vibestämma i riksdag.I det här fallet är jag övertygad om att just alla deaspekter som tar upp, vilka jag delar isak, är kommunerna helt kompetenta att själva taansvar för.Anf. 32 ():Fru talman! Jag konstaterar bara att statsrådet intehar något intresse av de här frågorna utan hänskjuterdem till andra inrättningar. Det gör att de kan ordnadet här eller 1997, då regeringen för-modligen presenterar ett förslag. Jag tycker inte att viskall hantera de beslut som riksdag har fattatpå det sättet. Det är inte så man behandlar parlamen-tariker i ett demokratiskt land.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1994/95:161 om uppsägningav kommunal- och landstingsanställdaAnf. 33 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att förhindra upp-sägningar av kommunal- och landstingsanställdaunder år 1995.AMS och länsarbetsnämnderna har tillsammansmed kommuner och landsting runt om i landet slutitavtal om att ej säga upp personal under innevarandebudgetår. De medel som tagits i anspråk har kommitfrån anslaget för utbildning i företag. Två miljarderkronor har avsatts för detta ändamål. AMS har med-delat att det för innevarande budgetår inte finns an-ledning att tillföra ytterligare medel i detta syfte. Vadgäller nästa budgetår återkommer regeringen till dettai budgetpropositionen.Dessa avtal har totalt sett inneburit att ca 40 000människor beretts möjlighet att utbilda sig och höjasin kompetens i stället för att bli uppsagda.Flertalet av de avtal som har slutits löper ut någongång , ett fåtal omfattar första kvartalet1996.Jag anser att kommunerna bör göra sitt yttersta föratt undvika friställanden i rådande konjunkturläge.Detta är inte enbart ett ansvar för regeringen. Ansva-ret åvilar även kommuner och landsting.Anf. 34 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Jag är hyfsatnöjd, men jag hoppas att jag skall vara helt nöjd när viär klara med den här pratstunden. Det krävs nog ettlitet förtydligande.Först vill jag ge en kort bakgrund till att jag ställdefrågan. Jag är medveten om att det kommer att blisvårt att nå balans i många kommuner och landstingutan att säga upp anställda, detta med tanke på hurbesvärlig situationen tyvärr ser ut. Det betyder ändåinte att det är rätt att göra uppsägningar , vilketstatsrådet också säger i sitt svar, för så länge alternati-vet för uppsägningar är arbetslöshet är det ingen po-äng med att säga upp anställda. Följden blir att vårdenoch omsorgen försämras utan att man egentligen görnågon ekonomisk vinst.Som statsrådet sade vidtog den förra regeringen endel åtgärder, visserligen alldeles för sent och enligtmin mening dessutom för tamt. Men ändock innebarde att man kunde förhindra en del uppsägningar i år.Jag har all respekt för att vi inte här och kanklara ut budgetdiskussionen. Det pågår ju ett budge-tarbete som måste avvaktas. Men eftersom jag ändåinte är riktigt lugn inför vad som kommer att händaunder vill jag fråga: Om arbetslösheten kom-mer att ligga kvar på en oacceptabelt hög nivå, vilketjag tyvärr befarar, och det inte sker någon dramatisksänkning, är statsrådet i så fall beredd att vidta åtgär-der som gör att man kan förlänga den typ av avtal somi dag finns till att gälla ? Ett beskedvore bra för kommunerna, så att de vet vilka villkorsom kommer att gälla.Anf. 35 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag vill först säga att den möjlighetsom AMS har utnyttjat sig av - att genom utbild-ningsinsatser i kommunerna förhindra uppsägningar -är bra. Den är dock inte ett resultat av ett initiativ frånregering eller riksdag, utan det är faktiskt ett egetinitiativ som AMS tog därför att pengarna för utbild-ningsresurser i företagen inte kom att användas underdet pågående budgetåret. Jag gillar det initiativet frånAMS.Det andra jag vill säga är att det oftast har blivitpolitiskt maktskifte i de kommuner som har visat siggå hårt fram med nedskärningar i vård och omsorg.Jag tror att det kan vara klokt för de nya majoriteternaatt komma ihåg detta och inte dra nedsysselsättningen i ett läge när det leder till arbetslös-het. Den finansiella situationen för kommunerna ärbetydligt bättre än för staten.Det tredje jag vill säga rör fråga:Kommer dessa resurser att finnas kvar också i nästabudget? Det kan jag inte ge besked om , utan detmåste vänta till när regeringen presen-terar sin budgetproposition.Anf. 36 ():Fru talman! Det är möjligt att jag var litet överdri-vet generös gentemot statsrådets företrädare, menfaktum är att AMS gavs möjligheten att användaresurserna litet friare. Det var en kraftfull opinions-bildning som åstadkom detta. Vi kan åtminstone sägaatt den förra regeringen inte förhindrade åtgärden. Detvar i alla fall bra.Jag frågade vad som kommer att hända när avtalenlöper ut. I det konkreta fall jag nämner, ,är det så att avtalen löper ut månad. Detinnebär tyvärr att man på tjänstemannani-vå planerar för att varsla med utgångs-punkt i att säga upp . Det ser jag väldigtallvarligt på. Jag hoppas verkligen att regeringen nuser sig föranledd att snabbt fundera på åtgärder somgör att man kan förhindra uppsägningar - också underhösten.Vi tycks vara helt överens i grundsynen. Någondramatisk sänkning av arbetslösheten kan jag tyvärrinte se.Anf. 37 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag vill bara säga att den informationjag har fått från AMS innebär att i stort sett alla avtalsom är slutna med kommuner och landsting är formu-lerade så, att varsel om uppsägning kan ske först näravtalet löper ut. Det innebär i detta fall att huvudman-nen kan avvakta de ställningstaganden som riksdagengör i vår då det gäller nästkommande budgetår.Anf. 38 ():Fru talman! Avslutningsvis vill jag säga att jag harrespekt för att statsrådet inte vill ge ett klart och en-tydigt svar . Om det inte ges väldigt tydliga ochkonkreta besked i budgetpropositionen kan jag lovastatsrådet att återkomma till denna fråga.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1994/95:170 om nya arbets-tillfällenAnf. 39 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat mig vilka åt-gärder jag är beredd att vidta för att åstadkomma nyaarbetstillfällen.I våras presenterade socialdemokraterna i riksda-gen ett program som skulle skapa ca 90 000 arbetstill-fällen. Dessa förslag avvisades då av den borgerligamajoriteten.Det finns flera skäl till att regeringen i den eko-nomisk-politiska propositionen inte återkommer medexakt samma förslag som socialdemokraterna presen-terade . Det förändrade konjunkturläget gör attvi måste göra en ny analys av möjligheterna att bästbekämpa arbetslösheten.Inriktningen kvarstår emellertid oförändrad. Det ären huvuduppgift för regeringen att bekämpa arbets-lösheten med alla de medel som står till förfogande. ekonomisk-politiska propositionen tog vi ettförsta steg. I budgetpropositionen återkommer vi tillhur detta arbete skall föras vidare i nästa steg.Arbetslösheten skall bringas ner. Sysselsättningen,som rasat under föregående mandatperiod, skall ökasteg för steg med sikte på de höga nivåer vi hadetidigare.Anf. 40 ():Fru talman! Jag vill tacka arbetsmarknadsminis-tern för svaret.I valrörelsen lovade ju Socialdemokraterna attordna 90 000 nya arbeten och 30 000 nya utbild-ningsplatser - totalt 120 000 sysselsättningstillfällen.Jag har läst innantill i era egna papper.I regeringsställning har ni så här långt presenteratett förslag som på papperet ger 80 000 platser. MenLO har konstaterat att regeringen har räknat fel. LOmåste väl ändå räknas till en av era bundsförvanter idetta avseende. L0 har hamnat på en siffra som inne-bär en halvering av ert program i förhållande till ut-fästelserna i valrörelsen, dvs. 60 000 platser.Till detta skall läggas alla de förslag som rege-ringen nu presenterat och som kommer att få en sys-selsättningsdämpande effekt. Det handlar om ökadeskatter och avgifter som minskar den vanlige svens-kens konsumtionsutrymme och därmed också såsmåningom sysselsättningen. Det handlar om ökadearbetsgivaravgifter och försämrade möjligheter förprovanställning för företagare, vilket också minskarmöjligheten att få arbete. Hur kan för övrigt ökadeskatter ge fler jobb, ?En del i svaret gör mig extra upprörd. Det hänvi-sas till "det förändrade konjunkturläget", som gör attregeringen nu måste göra en ny analys av möjlighe-terna att bäst bekämpa arbetslösheten. Detta ges somförklaring till att man inte lagt fram de förslag förriksdagen som man lovade i valrörelsen.Vad har ni då egentligen sysslat med i departe-mentet sedan ni tillträdde? är insittningsperiodenfaktiskt över. krävs det handling. Jag efterlyserfortfarande de förslag som skall ge dessa tusentals nyasysselsättningstillfällen. Var finns de, ?Anf. 41 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag tycker att det är roligt att DanEricsson blir upprörd över arbetsmarknadsläget. Dethade varit kul om det hade inträffat tidigareän just . har det för-svunnit i storleksordningen en halv miljon jobb. Minoch regeringens uppgift är att se till att det förs enekonomisk politik och en arbetsmarknadspolitik somför oss tillbaks till de gamla fina höga nivåerna. Upp-rördheten delar jag med . Han är väl-kommen med i laget.Det stod så här i kommentarerna till valmanifestet:Det krävs en ny inriktning av arbetsmarknadspoliti-ken. Eftersom avslog våra förslagkan vi inte lova att sänka den öppna arbetslösheten till5 % . Den försämrade ekonomiska si-tuationen måste leda till en ny analys. Vad vi kan sägaär att vår politik leder till en klart lägre arbetslöshet änregeringens politik.Jag kan bara konstatera att prognoserna för 1995redan nu är betydligt bättre än de som den förra rege-ringen presenterade. Jag har gott hopp om att varkenjag eller behöver vara upprörd överarbetslösheten när mandatperioden är slut, utan att vihar återgått till en mer normal svensk situation.Anf. 42 ():Fru talman! Som vanligt för arbetsmarknadsminis-tern bort frågeställningen till ett annat område. Det ärfaktiskt så, , att jag var mycketupprörd över den situation som rådde . vet att den situa-tionen i hög grad berodde på den politik som bedrevsunder 80-talet, då Socialdemokraterna bar huvudan-svaret. Det var den som orsakade den stora arbetslös-het vi har haft och som vi har försökt bekämpa medall kraft och också anslagit medel till i arbetsmark-nadspolitiken. Det kan vi återkomma till i den debattsom kommer i kammaren om några veckor.Det intressanta är fortfarande, ,vad ni gör i handling i förhållande till vad ni sade ivalrörelsen. Ni har inte lagt fram de förslag som ome-delbart skulle skapa nya jobb.Ett annat exempel är ungdomsgarantin. Den är jagväldigt nyfiken på. Om ungefär en månad har det gåtthundra dagar. Ni lovade när ni tillträdde att alla ung-domar upp till skulle ha sysselsättning om hund-ra dagar. Det är snart . Kommer allaverkligen att ha sysselsättning då?Anf. 43 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! ställer en ny fråga omungdomsgarantin. Han gör en egen tolkning om hurgarantin var utformad. Det var inte så att alla ungdo-mar skulle ha jobb efter valet. Vadvi sade var att vi skall utforma en garanti som gör attungdomar som gått arbetslösa i hundra dagar kommermed i någon form av åtgärd. Det förslaget jobbar vimed. Vi kommer att presentera sådana förslag i bud-getpropositionen - även när det gäller ungdomsgaran-tin.Jag tror, , att det är rätt rimligt att vijobbar under några veckor.Vi har tagit fram åtgärder för att skapa 80000 jobb. Vi har minskat den beräknade arbets-lösheten från 13,7 till för . När vi pre-senterar budgetpropositionen kommer vi att ha nåttytterligare en bit. Ni skall få se att det här ordnar sig.Dan upprördhet borde ha hörts betydligtmera under den förra mandatperioden.Anf. 44 ():Fru talman! Det är inte dåligt att ministern nu taråt sig äran av att arbetslösheten sjunker. Det är fak-tiskt så att det var den föregående regeringen somgrundlade möjligheten att få arbetslösheten att sjunkagenom att skapa bättre förutsättningar för företagande.Nu försämrar ni förutsättningarna. Ni riskerar den härmöjligheten att få flera i arbete.Jag uppfattade hundra dagars garantin så att efterhundra dagar skall man ha möjlighet till sysselsätt-ning. Tänker arbetsmarknadsministern gå ifrån detlöftet? Det är utställt. har det gått unge-fär hundra dagar. Jag räknar med att från den 1 janu-ari 1995 skall alla dessa personer ha möjlighet tillsysselsättning.Huvudfrågeställningen, , gällerde 120 000 platser för sysselsättning i olika formersom har utlovats. Enligt LO har det blivit 60 000platser. säger ministern att det handlar om 80 000.Har LO fel i sina beräkningar? Man måste väl ändå hahaft något på fötterna när man angav den här siffran.Anf. 45 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag kan lova och allaandra att när vi redovisar vår mandatperiod kommervi med bred marginal att kunna överträffa alla deprognoser och löften som vi ställde ut i valrörelsennär det gäller arbetslöshetsbekämpning.Det är litet lustigt att säger att denhöga arbetslösheten under den gångna mandatperio-den var ett resultat av socialdemokratin på 1980-talet.Att arbetslösheten nu minskar igen när en socialde-mokratisk regering tillträdde skulle också vara ettresultat av den borgerliga regeringen. Ni får försökabestämma er för om ni ökade eller minskade arbets-lösheten under er period.Anf. 46 ():Fru talman! Svaret är mycket enkelt. Vi gjorde alltför att bekämpa effekterna av den skadliga ekonomis-ka politik som socialdemokraterna bedrev och somledde till den höga arbetslöshet vi har. Det arbetetbörjar nu ge resultat.Jag konstaterar nu också att vara en stor profet. Det skall bli intressantatt, när mandatperioden är slut, få läsa protokollet.Anders har utlovat att regeringen medbred marginal skall ha klarat alla de mål man satteupp i valrörelsen när det gäller sysselsättningen. Vihoppas att detta kommer att besannas. Jag är emeller-tid rädd för att den politik regeringen nu bedriverkommer att få motsatt effekt. Det oroar mig.Jag är fortfarande litet upprörd, , över att ni sitter och analyserar. Ni har ännuinte har lagt fram förslag till hur ni skall skapa de 120000 nya platserna ni har utlovat. Var finns förslagen?Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på frågorna 1994/95:150 och 158 omåtgärder mot underhållningsvåldetAnf. 47 Kulturminister ():Fru talman! och båda frågat mig om åtgärder mot våldsskildringari film, video och television. Jag svarar på båda frågor-na i ett sammanhang.Vi är alla upprörda över det som hänt i Trondheimoch i . Dessa tragedier får dock inte förleda osstill att söka syndabockar, exempelvis företeelser som"underhållningsvåldet", för att hitta enkla förklaringartill svåra sammanhang.Samhällets strävan att motverka skadliga effekterav våldsskildringar i filmer, TV och på video måstehandla om samverkan av många personer, institutio-ner, företag och organisationer. Det allmänna, föräld-rar, TV-programföretag, filmbolag och mediernautanför filmbranschen har alla ett ansvar. Det finnsinte en enda enskild åtgärd eller en enda typ av åtgär-der som kan lösa de problem som vi står inför.Staten har sedan gammalt genom filmcensur för-sökt begränsa våldsskildringarna i den, numera gans-ka lilla, del av filmvisningarna som sker på bio.Dessutom finns förbud i mot extremavåldsskildringar i filmer som sprids på annat sätt.Rådet mot skadliga våldsskildringar, i dagligt talkallat , fick ansvar för attgenomföra ett brett åtgärdsprogram på detta område.Genom arbete har vi nu en heldel material och erfarenheter om våldsskildringar tillförfogande både om situationen i och i andraländer. Rådet har en fortlöpande diskussion med bran-schen - just nu med TV-företagen - om våldsskild-ringar i filmer och andra program.Tillgången till filmer och underhållningsprogram iTV, och därmed utbudet av våldsskildringar, harunder senare år ökat för de flesta i Sverige.Det är enligt min mening nu tid att mera samman-hållet gå igenom de frågor som rör effekten av vålds-skildringar i filmer, television, TV- och dataspel ochvideo. Jag har för avsikt att ta upp överläggningarmed mina regeringskolleger om fortsättningen av detprogram som påbörjades sedan.Enligt min uppfattning bör det fortsatta arbetetförst och främst ta fasta på barns och ungdomars viljaoch intresse för att själva aktivt handskas med bild-medierna. Mediekunskapens roll i skolan måste stär-kas.Vi har också anledning att närmare överväga pre-cis vad föräldraansvaret innebär i praktiken: svårighe-ter och hjälpmedel.Stöd till kvalitetsfilm och TV-programverksamhetför barn och ungdom är en annan viktig punkt i detvidare arbetet. Skolans roll i förmedling av kultur börytterligare stärkas.Det internationella arbetet inom ochandra organisationer intensifieras just , och vikommer aktivt att medverka från svenskt håll.Med denna inriktning avser regeringen fullföljadet arbete som påbörjats.Anf. 48 ():Fru talman! Jag vill först tacka kulturministern försvaret som jag i grunden uppfattar som positivt.Anledningen till min fråga är givetvis att vi dagli-gen ser och upplever att ett allt grövre våld sprider sigi allt vidare kretsar och att det kryper allt längre ner iåldrarna. Jag har dessutom en viss erfarenhet från 35års arbete med barn och ungdom att luta mig emot.Jag tycker därför att jag vågar påstå att en stor del avbarnens skräck, hårda kroppsspråk, aggressioner ochvåldshandlingar har sitt upphov i den mängd avvåldsserier och våldsutbud som massmedierna stårför. Att reklamintäkterna ökar är väl bra, men detborde inte få ske på små, oskyddade och mottagligabarns bekostnad.Det måste bli ett slut på, vad jag vill kalla, låt-gå-mentaliteten gentemot det våldsutbud som uppenbar-ligen påverkar och infiltrerar barnen och med storsannolikhet ger dem en falsk uppfattning om våldetskonsekvenser. Fantasi och verklighetsflykt flyter ihop.Gränser suddas ut. "Han vill göra karate. Då sparkar de nedmig." Vad berättar ett sådant uttalande från en sexår-ing?Jag är medveten om att vi i ett demokratiskt sam-hälle med allt större programutbud inte kan lösa denhär frågan genom rop efter censur och förhands-granskning. Som vuxna och som nation borde vi hjäl-pa föräldrarna att skydda barnen genom att åtminstoneslå fast två saker i nuläget.För det första accepterar vi inte nuvarande accele-ration och spridning av våldet. För det andra skall vinu tillsammans starta, via en mängd olika åtgärdersom kulturministern menade, en handlingsplan motvåld i allmänhet och mot underhållningsvåld i synner-het.Jag har följande fråga till kulturministern. Delarkulturministern min uppfattning och är kulturminis-tern beredd att medverka till och i en sådan hand-lingsplan? Jag uppfattade nästan svaret som ett ja.Anf. 49 ():Fru talman! Jag ber också att få tacka kulturminis-tern för svaret på min fråga. Jag tycker att kulturmi-nistern har rätt anslag i sitt svar. Det finns inga enklaförklaringar. Det är självklart inte fråga om att hittaenskilda syndabockar. Vi behöver ha en samverkan.Det är dock lika farligt att försöka skylla ifrån sigatt enskilda företeelser också kan vara ett observan-dum på ett brett sammansatt problemkomplex. Var-helst våldet sticker fram sitt tryne måste vi se till attdet motas tillbaka. Det gör man inte med en åtgärdutan med ett samlat åtgärdsprogram. Det är uppenbartatt våldet har tilltagit under den senaste tiden.Kulturministern säger att hon är beredd att gå ige-nom det sammantagna frågekomplexet. Det är bra gör det. Jag beklagar att man egentligen inte harkommit längre i det här huset när det gäller att krimi-nalisera innehav av bilder, videogram, o.dyl.Men det är inte bara frågan om att följa upp ochtitta på det här. Det är viktigt att gå i bräschen och tainitiativ. Jag undrar om kulturministern är beredd attta upp en diskussion direkt med programbolagen ochatt i internationella forum, t.ex. EU, ta upp detta, såatt vi blir pådrivande.Anf. 50 Kulturminister ():Fru talman! Det är egentligen väldigt lätt att svarapå båda dessa frågor. Jag kan rakt av säga ja.Sivert hade ett utmärkt inlägg. Dethandlar precis om detta. Det måste till ett samarbeteockså över partigränserna. Jag tror inte att detta är enpartiskiljande fråga. Detta engagemang kan vi hittahos alla partier och hos alla grupper av ansvarskän-nande vuxna. Därför är det väsentligt att vi jobbarvidare.Ni var kanske för snälla mot mig. Jag hade väntatmig några frågor om hur jag exakt tänker mig detfortsatta arbetet och om hur nästa steg skall tas.Jag tror att det handlar om fyra punkter, som ock-så var inne på.Jag tror för det första att det handlar om TV-företagens och programproducenternas roll, inköpar-nas roll. Vi måste faktiskt ställa dem till ansvar. Vikanske också bör titta på in-struktioner. Det är ju den myndighet som vi faktiskthar gett i uppdrag att följa upp det här väldigt nog-grant. Såvitt jag förstår vill också Barnombudsman-nen att vi skall titta extra noga på detta. Det är jagabsolut beredd att göra. Det är ju en f.d. partikollegatill er som leder arbetet med våldsskildringsrådet. Detär viktigt att arbeta i samklang med det.Nästa punkt handlar om det internationella samar-betet.