prot · GH09115 · 1994-06-01 00:00:00 — Det har varit ett privilegium attvara ordförande i detta utskott, med den anda sompräglat utskottsarbetet. Det är till stor del erförtjänst.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 13 §. )11 § betänkande1993/94:JuU29 Jugoslavientribunalen (prop.1993/94:142).Anf. 95 ():Herr talman! Det är nu litet FNinrättade den s.k. Jugoslavientribunalen.Inrättandet var inte i första hand en juridisk utanen politisk åtgärd. Jugoslavientribunalen inrättadesmed ett klart politiskt syfte, som preciseras isäkerhetsrådets resolution 827: att sätta stopp förfortsatta folkrättsbrott, att lagföra dem som begåttsådana brott och därmed bidra till att återupprättaoch bibehålla fred.Vänsterpartiet stöder helhjärtat upprättandet avdenna tribunal. Vi har med oro följt de olikaturerna med den avhoppade åklagaren ochbristerna och oklarheterna runt finansieringen. Vikänner även en otillfredsställelse över atttribunalens arbete med förundersökningar och åtalhar skjutits fram i tiden.Med inrättandet av denna tribunal är det förstagången sedan krigsförbrytarrättegångarna efterandra världskriget som det internationellasamfundet utkräver ansvar för folkrättsbrott enligt1949 års Genèvekonvention.Den bistra sanningen är ju att det även undermellantiden, efter krigsdomstolarna efter andravärldskriget och fram till , har begåtts brottmot folkrättslagarna som även de bordeuppmärksammas och åtgärdas. Jag vill nämnaSaddam försök till folkmord på denkurdiska och shiamuslimska befolkningen. Om viser på vad som händer , vid sidan av f.d.Jugoslavien, kan nämnas som exempel Turkietsövergrepp på den civila kurdiska och assyriskabefolkningen.Det som föranledde den motion som jag yrkar bifalltill är den oklarhet som råder om hur längetribunalen skall verka. I propositionen ochbetänkandet sägs på denna punkt att när målet attåterställa och bevara fred och säkerhet i f.d.Jugoslavien har uppnåtts, torde det inte finnasnågon grund för att bibehålla tribunalen. Vi tyckeratt det är en svaghet i skrivningarna.Att lägga ner tribunalen så fort vapnen har tystnatanser vi vara förödande. Krigsförbrytare är välkrigsförbrytare även när kriget har upphört. Detvore ungefär detsamma som att låta en mördaresom har mördat tio personer slippa straff om hanlovar att inte mörda den elfte. Ett sådant förfarandeskulle ytterligare urholka folkrätten och folkrättenslagar, och det i då folkrätten behöver stärkas.Signalen till världens diktatorer borde vara attvärldssamfundet inte accepterar etnisk rensning.I vår motion vill vi att i FN skall verka föratt det klart uttrycks att tribunalen skall fortsätta attverka även efter det att kriget är slut, alltså fram tilldess att de anklagade har lagförts.Herr talman! Jag yrkar bifall till motion Ju31.Anf. 96 ():Herr talman! Det är ingen stor dag för , när vi skall ta ställning till frågan omen krigsförbrytartribunal för kriget i det fornaJugoslavien. Det är ett rent expeditionsärende, ochingen hade väntat sig någon debatt. Jag kommerinte heller att gå emot förslaget, men jag kanabsolut inte känna någon stolthet över detkommande beslutet.Den 22 maj var det republikenBosnien-Hercegovina invaldes i FörentaNationerna och uppnådde fullt folkrättsligtinternationellt erkännande. Därmed hadeomvärlden utsträckt det skydd som FN-stadganerbjuder också till folken i Bosnien. Då hade denserb-nationalistiska våldtäkten på Bosnien pågått ien och en halv månad, och världen var förstummad.Sedan dess har folkmordet i Bosnien fortgått iytterligare . Ett folkmord sker i mitt,mindre än efter ochfrihetens timma för hela . Mer än 200 000barn, kvinnor och män har mördats. Många fler harskändats, misshandlats och torterats. Mer än 3miljoner människor har fördrivits från sina hem.Herr talman! Med folkmordet i Bosnien har enmyt, som den fria demokratiska världen levt påsedan , krossats. Det var en lögnredan då att den demokratiska världen inte kundeförhindra förintelsen i ,därför att den inget visste -- den myten är nukrossad.I mer än två år har vi alla via TV-rutan ivåra vardagsrum kunnat följa det fasansfulla. Ochvi, den fria världen, har låtit det ske. Vi vet allt, viser allt, men vi har inte ingripit. Först efter 22månader, när CNN:s TV-bilder från massakern påSarajevos marknadstorg upprörde TV-tittarna runtom i världen, ingrep FN och genom attställa ultimatum till bödlarna på kullarna runtSarajevo.Det är ett ingripande som har full täckning i . Ingripandet vore dessutom en logisk följdav alla de enhälligt antagna resolutionerna i FN:ssäkerhetsråd . Inget veto harhindrat FN från att leva upp till sin stadga och tillsina åtaganden. Det är demokratiernas oförmågaatt sätta stopp för det brutala, hänsynslösa våldetsom varit enda skälet.Herr talman! reses nya murar i mitt --murar i och i Bosnien. Murar reses avMilosevic och hans handgångna bödlar Karadzicoch Mladic. Murar reses under benäget bistånd avJohn Major, och deraskolleger i regeringskanslierna i Europashuvudstäder.Efter murens fall förklarade den amerikanskepolitologen att historien vardöd. hade freden och friheten segrat slutgiltigt.De gångna tre årens krig i det harvisat att de politiska ledarna i den fria världen heltsaknat idé om och vilja och förmåga att leva upp tillden dröm, som föddes vid i oktober1989.Kommunismens fall blev inte historiens död. Detblev historiens återkomst med allt detfruktansvärda, som också är en del av deteuropeiska historiearvet. Upplysning ochhumanism är inte mer betecknande för vårtgemensamma europeiska historie- och kulturarv änkorståg, kolonialism och förintelse.Herr talman! För att markera sin avsky inför detsom sker har FN beslutat inrätta enkrigsförbrytartribunal. Det är den vi nu skalltillskynda.När kriget en gång är slut, skall FN och deeuropeiska staterna ställa slaktarna frånavrättnings- och våldtäktsplatserna i Bosniensstäder, byar och landsbygd till ansvar inför FN-tribunalen i . Så tvår omvärlden och dessledare sina händer inför historien, så att de kanfortsätta med sina högtidstal om fred, frihet,demokrati och mänskliga rättigheter.Samtidigt förhandlar FN:s och EU:s företrädareunder sedvanliga diplomatiska former i elegantahotell- och konferensrum med de ytterst ansvariga,de som uppviglat, hetsat och försörjt de enklamördarna ute på fältet. Omvärlden trycker påledarna för det våldtagna Bosnien att kompromissamed folkmordets ytterst ansvariga i ochZagreb, och . Som vår tids främsteeuropeiska statsman, den tjeckiske presidentenVaclav , så tydligt visat upplever vi återigenett 1938 -- och demokratierna spelar återmed.Krigsförbrytartribunalen är bara ett alibi fördemokratiernas ovilja och oförmåga att värnafriheten och demokratin när den hotas på allvar.Som visade i en artikel i för sedan har tribunalen knappastkommit i gång, efter det att den startade.Omvärlden har inte förmått att presentera mer änen bråkdel av de finansiella resurser som krävs föratt tribunalen skall kunna verka. Det är ju knappastheller avsikten. Den skall gå till historiens arkivsom det stycke papper, den är avfattad på isäkerhetsrådets resolutioner.Herr talman! Så länge inte och ,och deras hantlangare , Boban och Mladicär huvudåtalade, blir FN-tribunalen en fars. Detblir en av de svartaste i vår historia. Och varförskulle inte , ochandra europeiska ledare höras som demedbrottslingar historien aldrig får glömma att devarit?Anf. 97 ():Herr talman! inledde sittanförande med att säga att hon med stor oro följtden utvecklingen att arbetet med att komma i gångmed tribunalen har skjutits fram i tiden. Den orondelar vi nog litet till mans. Som såriktigt påpekade är det första gången efter andravärldskriget som man från FN-håll och i alla vårademokratier har lyckats ena sig om att inrätta någotså unikt som en tribunal. Det är något vi inte harhaft sedan slut.Berith talar också om att det är så oklarthur länge denna tribunal skall verka. I detavseendet delar jag inte hennes farhågor. Jag tyckeratt det framgår mycket klart av justitieutskottetsbetänkande att verksamheten skall fortsätta tillsman har dragit krigsförbrytarna inför rätta.Berith vet också att när en tribunal äravslutad så återstår ändå de civilrättsligaförhållandena. Jag vill erinra omalla de domar som under en lång följd av år harfallit runt om i världen långt efter andravärldskriget. Det har då gällt krigsförbrytare somhar dragits inför domstol. Det unika medtribunalen är att den vill väcka till tanke och fåstopp för etnisk rensning, systematiska våldtäkter,tortyr och grymheter som begås i det fornaJugoslavien.Herr talman! Jag yrkar bifall till utskottetshemställan i dess helhet och avslag påmotionsyrkandet.Lennart Rohdin säger att han inte känner någonstolthet över hur man har handskats med dennafråga. har faktiskt mycket aktivt deltagit föratt få till stånd denna tribunal och för att puffa påtribunalen. Jag vill poängtera vad justitieutskottetockså enhälligt har sagt. ser motden bakgrund av våld, mord, tortyr osv. medtillfredsställelse att i alla relevanta fora hargivit sitt aktiva stöd till tribunalen både före ochefter det att den upprättades.Det är kanske inte från den här talarstolen som manbör anklaga den för att inte haverkat, eftersom den så aktivt har ''puffat på'' idessa fall.Anf. 98 ():Herr talman! Misstankarna om att inrättandet avden här tribunalen bara var en bricka iförhandlingsspelet uttalades mycket tidigt frånmånga håll. Enligt skrivningarna i bådebetänkandet och propositionen bedömer man attnär målet att återställa och bevara fred och säkerheti f.d. har uppnåtts torde det inte längrefinnas grund för att bibehålla tribunalen. Det är justden skrivningen som inger oro hos så många.Framför allt inger den en stor oro hos alla demänniskor som har råkat ut för övergrepp.Vi är naturligtvis väldigt intresserade av vilken nivåsom domstolen kommer att lägga sig på. Det skallbli intressant att se vilka som skall ställas till svars.Är det enbart de som direkt har utfört brotten, ellerär det även de som är ansvariga, de som harbeordrat brotten, som skall lagföras?I vår motion säger vi att vi vill att i FN skallverka för att domstolen fortsätter att arbeta ävennär kriget är slut. I resolutionen, propositionen ochi betänkandet framgår det klart att detta inte riktigtär avsikten med tribunalen. Vår uppfattning är attdet världen behöver är vetskap om attvärldssamfundet inte accepterar den här typen avbrott mot mänskligheten och att krigsdomstolarmed internationella tribunaler är någonting somborde utvecklas och som borde användas i mycketstörre utsträckning. Därför är det så viktigt atttribunalen inte blir en ''flopp'' och att man i ettförhandlingsläge inte bara ger amnesti åt dessakrigsförbrytare.Anf. 99 ():Herr talman! Jag påpekade att i allarelevanta fora verkligen har givit sitt aktiva stöd tilltribunalen. En tribunal som upprättas på detta sätthar ett speciellt syfte. Enligt stadgan kan i detta fallfysiska personer bli föremål för straffansvar införtribunalen. De brott som kan bli aktuella skall habegåtts i f.d. . Härmed avses detterritorium som tidigare utgjorde den socialistiskafederala republiken inkluderandelandyta, territorialvatten och luftrum. Detta ärnaturligtvis i sig en begränsning i tiden, eftersomdet rör sig om en tribunal sammansatt just för detsom har hänt i det forna Jugoslavien.Jag sade tidigare att man även långt efter det attkrigsförbrytarprocesserna i hadeavslutats har ställt många krigsförbrytare inför rättai olika länders domstolar. Detta med tribunal ärnågonting unikt som man tar till i vissa fall för atttala om att världen inte accepterarkrigsförbrytelser.Jag delar nyfikenhet på vilka somkommer att ställas inför rätta, hur det skall ske ochvilka domar som kommer att falla. Här behöveringen betvivla att är en pådrivande kraft.Sverige har drivit denna fråga mycket hårt ochkommer att fortsätta att göra det.Anf. 100 ():Herr talman! Det är kanske inte rätt sammanhangatt kräva att justitieutskottets företrädare skallförsvara och agerande när detgäller kriget i Jugoslavien.Det som har ägt rum i detforna är någonting unikt sedan andravärldskriget. Därför vore det naturligtvis i högstagrad på sin plats med en krigsförbrytartribunal.Efter var det inte bara folket påfältet som ställdes till ansvar för vad som hadegjorts. Även den högsta ledningen som var ytterstansvarig ställdes till svars.Det som sker i det är med allsannolikhet någonting helt annat. De ytterstansvariga är de som man sitter och förhandlar med,de som man skall göra upp om framtiden med. Detär de ytterst ansvariga som skall företräda dessastater i när det återigen harblivit fred.Det är ingen som inbillar sig, allra minst de ytterstansvariga i , och Bosnien, attnågra av dem kommer att ställas till svars införkrigsförbrytartribunalen. Det är aldrig heller någonsom har avsett detta. Då blir det samma fars somt.ex. i det forna DDR. Där har enkla värnpliktigasoldater som har lydit order och skjutit fått stå tillsvars och bära straffet för sina handlingar, medanstatsledningen som har sanktionerat och tvingatfram denna verksamhet går fri.Det är mot den bakgrunden som jag inte kan kännanågon stolthet över det beslut som vi nu skall fatta.Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut fattades efter 13 §. )12 § Regler för överklagande m.m.Föredrogsjustitieutskottets betänkande1993/94:JuU Regler för överklagande m.m. (prop.1993/94:190).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld. (Beslut fattades efter 13 §. )13 § Rättskapacitet och immunitet ochprivilegier inom betänkande1993/94:JuU32 Rättskapacitet och immunitet ochprivilegier inom ESK (prop. 1993/94:192).Tredje vice talmannen konstaterade att ingen talarevar anmäld.BeslutBoU20 Ombildning av StatensBostadsfinansieringsaktiebolag, SBABMom. 4 (de framtida ägarförhållandena avseendeK-SBAB)1. utskottet2. (s)Votering:173 för utskottet137 för res.39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:73 m, 28 fp, 29 c, 23 kds, 19 nyd, 1 -För res. :125 s, 10 v, 2 -Frånvarande:13 s, 7 m, 5 fp, 2 c, 3 kds, 4 nyd, 4 v, 1 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.BoU19 En ny organisation för lantmäteri- ochfastighetsdataverksamhet m.m.Mom. 3 (inskrivningsverksamheten)1. utskottet2. (v)Votering:289 för utskottet19 för men.2 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:120 s, 73 m, 25 fp, 29 c, 21 kds, 19 nyd, 2 -För men. :3 s, 3 fp, 2 kds, 10 v, 1 -Avstod:2 sFrånvarande:13 s, 7 m, 5 fp, 2 c, 3 kds, 4 nyd, 4 v, 1 -Mom. 5 (den centrala myndighetsorganisationen)1. utskottet2. (s)Votering:172 för utskottet137 för res.1 avstod39 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:73 m, 26 fp, 29 c, 23 kds, 19 nyd, 2 -För res. :125 s, 1 fp, 10 v, 1 -Avstod:1 fpFrånvarande:13 s, 7 m, 5 fp, 2 c, 3 kds, 4 nyd, 4 v, 1 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.BoU22 Uppskov med behandlingen av vissaärendenKammaren biföll utskottets hemställan.JuU29 JugoslavientribunalenMom. 3 (tribunalens verksamhetstid)Yrkanden:1. utskottet2. Ju31 (v)Votering:295 för utskottet14 för mot.40 frånvarandeKammaren biföll utskottets hemställan.Partivis fördelning av rösterna:För utskottet:125 s, 73 m, 26 fp, 29 c, 23 kds, 18 nyd, 1-För mot. :2 fp, 10 v, 2-Frånvarande:13 s, 7 m, 5 fp, 2 c, 3 kds, 5 nyd, 4 v, 1 -Övriga momentKammaren biföll utskottets hemställan.JuU30 Regler för överklagande m.m.Kammaren biföll utskottets hemställan.JuU32 Rättskapacitet och immunitet ochprivilegier inom ESKKammaren biföll utskottets hemställan.Beslut om samlad voteringPå förslag av tredje vice talmannen medgavkammaren att betänkandenKU40, KU41, KU42 och KU38 fick avgöras i ettsammanhang efter avslutad debatt.14 § Lokal demokratiFöredrogskonstitutionsutskottets betänkande1993/94:KU40 Lokal demokrati (prop.1993/94:188).Anf. 101 ():Herr talman! Kommunernas verksamhet harexpanderat kraftigt . Den harfått allt större betydelse för människors dagliga livoch sociala välfärd. Allt fler uppgifter har lagts påkommunerna. Antalet förtroendevalda harminskat och antalet tjänstemän har ökat. Dengammaldags kommunalpolitikern, som kände tillallt och alla och som människorna vände sig till idjupaste förtroende med sina problem, hör snarttill historien -- tyvärr, måste man säga. En fjärdedelav alla yrkesverksamma arbetar i den kommunalasektorn. Den är i särklass den största arbetsplatsenför kvinnor.Riksdagens uppgift är att lägga fast ettramregelverk för kommunerna, vid behovutvärdera detta och föreslå nödvändigaförändringar. Tillsammans med de övrigaskandinaviska länderna är kommunerna i grundlaggaranterade den mest långtgåendesjälvständigheten i världen.Jag har därför i Lokaldemokratikommitténreserverat mig emot en utredning som skall syfta tillatt lägga fram förslag om ett vidgat grundlagsskyddför kommunerna. Civilministern avser enligtpropositionen att kalla en utredare med dennauppgift.Den senaste lågkonjunkturen och det tillfälligaskattestoppet för kommunerna har tvingat frambesparingar och nedskärningar i verksamheten.Sedan 1991 har sysselsättningen för de anställda ikommunerna sjunkit . För första gångenunder detta sekel inträffar det att antalet anställdaminskas. Det är ett klart trendbrott.Vad som är nödvändiga rationaliseringar och vadsom gått ut över människors service ochomvårdnadsbehov låter sig inte säkert sägas -- utompå en punkt: vi har en vårdkris. Sjukvård ochäldreomsorg måste fungera bättre i en välfärdsstat.Den nya kommunallagen, som vi beslutar attrevidera på några ganska perifera områden,innebar att den kommunala sektorn avregleradestill en del. Borgerligt styrda kommuner har medstor frenesi och glöd kastat sig in i nya styrmodeller,som skall likna privat företagande så mycket sommöjligt. Kundvalssystem, skol-, barnomsorgs- ochäldreomsorgspeng är företeelser på modet. Ävenom man når effektivitetsvinster på sina håll -- ochdet skall erkännas att den kommunalabeslutsprocessen i vissa fall kan vara en seghistoria -- så har man inte ökat den lokalademokratin. Snarare har möjligheterna till insynoch inflytande beskurits. Detta kommer ElvySöderström att närmare belysa.En kraftig förändring i sättet att bedriva kommunalverksamhet har ägt rum. Vi kan med fog kalla detsystemskifte.Hur har kommuninvånarna påverkats?Hur har det påverkat förtroendet för politikernaoch tilltron till det politiska systemet?Hur garanteras medborgarna insyn och hurgaranteras vår offentlighetsprincip fullt ut?Har avregleringen haft någon inverkan pårättssäkerheten i verksamhet som innefattarmyndighetsutövning?Vilka är vinnare och vilka är förlorare påomläggningen?Har segregationen efter köpkraft, utbildning,etnisk och religiös tillhörighet ökat?Har fördyringar inträffat genom lägrekapitalutnyttjande i det kommunala utbudet?Vilka försämringar har ägt rum för dem som ingetval har, t.ex. mycket omsorgsberoende äldre medbegränsad ekonomi?Detta är viktiga frågor, som vi reser i vår motion.Grunden för all verksamhet, denlagfästa likställighetsprincipen, måsteupprätthållas. Regeringen bör redovisa resultatetav en utvärdering av dessa frågeställningar föreutgången av 1996.Turligt nog är inte Socialdemokraterna ensammaom att känna oro för den framtida utvecklingen. Enutvärdering bör göras av de omfattandeförändringar som genomförts, säger vi i KU:sbetänkande. Förhoppningsvis har vi 1996 enkraftfull regering, som inte bara utvärderar utanockså föreslår de förändringar som bedömsnödvändiga.Medborgarinitiativ i kommunala folkomröstningarförs fram både i Lokaldemokratikommitténsbetänkande och i propositionen som den storasaken vad gäller utvidgning av demokratin.Ingenting kan vara felaktigare. Maken tillbetydelselös skenreform har sällan skådats.Claes-Göran , som är Dagens Nyhetersexpert på kommunalpolitik, har slagit huvudet påspiken när han skriver följande:''Folkomröstning ska beslutas av fullmäktige nusom . Det nya är att av invånarna i enkommun kan tvinga fullmäktige att ta upp en frågatill prövning. Bestämmelsen saknar naturligtvis reelbetydelse. Detta dubbla budskap -- folket får gärnabegära en omröstning i demokratins namn, meninte bestämma -- hänger samman med attfolkomröstningen är en omöjlig beslutsform. ''Vi socialdemokrater tycker att den borgerligamajoriteten på ett arrogant sätt kört överSocialdemokraterna i en fråga som rör demokratinsspelregler. Sed har annars varit att partiernakommit fram till konsensus. Regeringens förslagom kommunala folkomröstningar är ett exempel påatt en ny tingens ordning gäller.Socialdemokraterna står fast vidriksdagsmajoritetens tidigare uttalande:Folkinitiativ innebär en stor risk för urholkning avden representativa demokratin, grundläggande förvårt styrelseskick.Vi avvisar inte folkomröstningar som sådana, mende bör äga rum i samma utsträckning som förut,dvs. sparsamt, och gälla exempelviskommunindelningsfrågor.En högljudd minoritet kan genom folkinitiativdriva fram ett ställningstagande som inte är särskiltvälbetänkt, sett ur det samlade och långsiktigakommunala perspektiv som fullmäktige och depolitiska partierna måste anlägga.Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation nr 1 tillbetänkandet.Anf. 102 ():Herr talman! Den proposition och det betänkandesom nu behandlas har varit föremål förförhoppningar om stärkande av den lokalademokratin. I huvudsak har dessa förhoppningarinte infriats, även om det i betänkandet finnsenskilda förslag som är bra.Det är bra att man gör ett tillkännagivande omvikten av uppföljning och utvärdering när det gällerde anställdas yttrandefrihet, insynen i privataentrepenörers verksamhet, offentlighetsprincipoch meddelarskydd m.m. I propositionen angavsatt man avsåg att utreda de förtroendevaldasarbetsförutsättningar. måste regeringensgranskning av den lokala demokratin breddaskraftigt.Demokratin är inte en gång för alla given. Därförär detta betänkande viktigt. Demokratin måsteständigt försvaras. Under historiens lopp har denförsvunnit på olika sätt. Efter den grekiskademokratin dröjde det 2 innan debatten omdemokratin på nytt tog fart.Nu framträder på den politiska arenan ledandepersoner som öppet uttalar sitt misstroende motdemokratin. I senaste Kommun Aktuellt, nr 18,slår kommunalrådet iHälsingborg fast att det politiska styrsystemet ärbankrutt. Den politiska sfären måste krympas,säger han. Man skall inte fråga utanställa honom inför faktum, menar är i grunden mot förändring, heter det.Man måste då dra slutsatsen att denne man är emotmajoritetsstyre. Swanstein förefaller vara enmacho-typ som elitistiskt leker med politiken. Intemycket av vad han säger ligger i linje med det somalla partier är eniga om i det här betänkandet.Ingen av oss har såvitt jag vet ifrågasattmajoritetsstyret.Precis som skrivs nu artiklar ivår press med budskapet att demokratin är sjuk.Den representativa demokratin måste lämna platsför ett nytt styrsystem, sade moderaten på DN:s debattsida. av byråkrater bör enligt EU-modell fåexklusiv rätt att ställa förslag, menar får intrycket att han menar att regeringen ellerkommunstyrelsen sedan skall fatta de verkligabesluten och att parlamentet respektive fullmäktigefår ställa frågor och granska verksamheten.Därmed skulle folkstyrets princip -- att det är enbeslutande församling som väljs och kan ställas tillsvars -- i praktiken avskaffas. En form av elitstyreskulle införas. Det finns nog tyvärr de i denkommunalt styrande eliten som tilltalas avmöjligheterna till ett sådant egenvälde.I den debatt som förs bland allmänheten och somtar sig uttryck i bl.a. telefonsamtal till oss finnsockså tongångar som att de valda politikerna måstesättas i karantän och starka män ta över. Jag tyckeratt det står en odör av unket 30-tal omkring heladen här debatten. Det var just de här argumentensom fördes fram och som vannett visst gehör även i vårt land. Man behöver inteheller botanisera länge i bibliotekens bokhyllor föratt hitta väl läst littertur som dömer utparlamentarism och flerpartisystem.