prot · GH09100 · 1994-05-02 00:00:00 — snabbprotokollProtokoll 1993/94:100Måndagen den 2 majKl. 12.00 -- 15.261 § Justering av protokollJusterades protokollen för den 25 och 26 april.2 § Svar på interpellation 1993/94:116 omrekommendationer av ESK:sparlamentarikerförsamling till dess ministerrådAnf. 1 Utrikesminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder som rekommendationerna från ESK:sparlamentarikerförsamling har föranlettinom ESK och vilka ytterligare åtgärder som ärtänkbara.Låt mig först konstatera att någon fastställdordning för behandling avparlamentarikerförsamlingens rekommendationerinte existerar inom . Sverigeförsökte som ordförande vidämbetsmannakommitténs möte i i september1993 att få till stånd en behandling av de i juli 1993antagna rekommendationerna. fickvisserligen stöd för denna linje av ett flertal stater,men då enhällighet inte uppnåddes ägde inte någondiskussion i sak rum. Kommittén tog endastkännedom om besluten.Jag delar uppfattning att även omparlamentarikerförsamlingen endast är rådgivandebör ministerrådet ta största möjliga hänsyn tillförsamlingens rekommendationer.Rekommendationerna är även av betydelse förESK genom ESK-parlamentarikernas agerande isina respektive nationella parlament.Jag anser att ESK bör sträva efter en modell sommer liknar andra europeiska regionala organ somt.ex. och ett första steg bör ministerrådets politiskaunderorgan -- ämbetsmannakommittén ochständiga kommittén i -- diskuterarekommendationerna. På grundval av en sådanbehandling skulle därefter ministerrådetsordförande lämna en rapport till denparlamentariska församlingen. och skulle också kunnastärkas om församlingens s.k. ständiga utskottförlade ett årligt möte till . Därmed skullebåde formella och informella kontakter mellan deolika delarna av ESK underlättas.Resultatet av dessa förslag skulle kunna bli ökadtransparens, ökad demokratisering av ESK-processen och ökad politisk genomslagskraft förESK. I förlängningen är detta, enligt min mening,av betydelse även för en bättre, ömsesidigtsamverkande säkerhetsordning i Europa.Ett särskilt hinder för att nå detta mål ärskillnaderna i beslutsregler. Församlingensmajoritetsregel är principiellt annorlunda änministerrådets konsensusregel. Dennagrundläggande skillnad medför att enskildaregeringar med framgång kan motsätta sig -- somförra året -- en sakbehandling av kontroversiellarekommendationer av församlingen.Majoritetsregeln i församlingen kan samtidigtmedföra att krav på kompromissbeslut minskar ochdärmed leda till mindre uppmärksamhet ochföljsamhet i ochämbetsmannakommitté. Därför är det angeläget attsöka en bättre överensstämmelse mellanbeslutsreglerna.Församlingen rekommenderade en uppmjukningav kravet på enhällighet för ESK-beslut. Det kanförefalla naturligt att ansluta sig till detta krav inteminst med hänsyn till att denna viktigaprocedurregel missbrukats för att förhindra enbehandling av parlamentarikerförsamlingensrekommendationer. måste konstaterasatt sådant missbruk inte är regel. Varjemedlemsstat som utnyttjar enhällighetskravet iblockerande syfte tär på sitt politiska kapital imedlemskretsen, vilket är ett skäl till att dettasällan sker. Enhällighet är också viktigt för att få enreell uppslutning kring beslut.Efter noggrant övervägande beslöt jag dock att vidrådsmötet i , ansluta mig till kravet påuppmjukning av enhällighetsregeln. Min tanke varatt dess tillämpning skulle i princip inskränkas tillbeslut av normativ karaktär, medan vissa operativabeslut skulle kunna fattas av en kvalificeradmajoritet. På denna punkt råder delade meningarbland ESK-staterna och diskussionen måste därförfortsätta. Beslut kan förväntas fattas vidESK:s s.k. granskningskonferens i . Föratt få större effektivitet i besluten borde ESK ocksåkunna skapa fler begränsade beslutsorgan. ESK-trojkan är ett bra exempel.De av parlamentarikerförsamlingen antagnarekommendationerna täcker ett brett område.Rekommendationerna behandlar politiska frågor,problem rörande ekonomi, vetenskap, teknologioch miljö, frågor rörande demokrati och mänskligarättigheter. Jag saknar möjlighet att här gå in på deenskilda rekommendationerna.Parlamentarikerförsamlingens rekommendationerhar en inriktning som står nära i överensstämmelsemed huvuduppgifterna för det svenskaordförandeskapet. Dessa prioriteringar harredovisats tidigare för . Vi satsade påförebyggande diplomati och krishantering. Vi söktebefästa värdegemenskapen mellan ESK-staterna.Vi ville förbättra samverkan med andrainternationella organisationer, i synnerhet FN. Visökte fortsätta stärka ESK som organisation.Ministerrådet och ämbetsmannakommittén harunder det gångna året fattat ett flertal beslut meddenna inriktning. Några av församlingensrekommendationer och ESK:s beslut önskar jagsärskilt kommentera.Församlingens krav på att ESK-representationen iKosovo, Sandjak och skulle få fortsättasin verksamhet var viktigt. tog ocksåett beslut härom. Jag kan bara starkt beklaga attdiskussionerna med regeringen i ännu intelett till ett sådant resultat trots ett flertal försök.Men överläggningarna fortsätter -- senast genomett besök av ESK:s ämbetsmannastrojka i Belgrad.Församlingen uppmärksammade även de negativaeffekterna på grannstaterna av FN-sanktionernamot . Det svenskaordförandeskapet verkade aktivt för att ESK skullevidta åtgärder för att lindra grannstaternasekonomiska börda till följd av implementeringenav sanktionerna. Det är därför tillfredsställande attnotera att en särskild om dennafråga har lett till att ett stort antal projekt med dettasyfte nu planeras eller påbörjats i grannstaterna.Minoritetskommissariens verksamhet fickbetydande utrymme och stöd iparlamentarikerförsamlingens rekommendationer.Jag delar helt den positiva bedömning av dennaverksamhet som församlingen gör. Kommissarienär förtjänt av ett starkt stöd. Jag och minamedarbetare har själva försökt lämna det i olikasammanhang.Samtidigt har jag invändningar mot vissa av deresonemang som förs av församlingen beträffandeminoritetskommissarien. Bl.a. förespråkas en bredtolkning av kommissariens mandat. Jag vill avrådafrån att ge kommissarien ett alltför brettverksamhetsfält. Det är en tillgång attkommissarien koncentrerar sin uppmärksamhet påsådana minoritetsproblem som utgör tänkbara hotmot fred och säkerhet i ESK-området. Vi bör enligtmin uppfattning eftersträva att behålla dennasäkerhetspolitiska inriktning av kommissariensverksamhet.Församlingen understryker i sinarekommendationer vikten av samarbete med andrainternationella organisationer och i synnerhet FN.Under ordförandeskap blev ESKobservatör i och en särskildramöverenskommelse om samverkan gjordes. Viinititerade även regelbundna överläggningar omdemokrati och mänskliga rättigheter mellan ESK,och FN. och hargenomfört ett antal samarbetsprojekt ochsamarbetat i samband med valövervakning. MedNATO/NACC bedriver ESK samråd i olika formeri synnerhet om fredsbevarande verksamhet.Herr talman! Låt mig avslutningsvis understryka attSverige, i första hand i samråd med ESK:sordförande och med generalsekreteraren, arbetarför en sakbehandling inom ESK av församlingensrekommendationer på sätt som redovisats i börjanav mitt inlägg. Jag försökte somordförande i rådet att i största möjliga utsträckningdra in parlamentarikerna i ESK:s arbete. Bl.a.ingick representanter förparlamentarikerförsamlingen i delegationen vidmina besök i de nya medlemsstaterna. Vidareföreslog vi särskilda möten mellan ESK-staternasregeringsrepresentanter och ESK-institutioner åena sidan och parlamentariker och frivilligaorganisationer å andra sidan. Som ett resultat häravorganiseras ett första gemensamtseminarium om ESK:s förebyggande diplomati ochfrivilligorganisationernas roll. Strävandena attskapa fruktbara länkar mellan parlamentarikernasoch regeringarnas arbete i ESK måste fortsätta.Anf. 2 ():Herr talman! Jag vill tacka utrikesministern för dethär svaret, och när jag säger att jag vill tacka såmenar jag det verkligen -- mer än vad man kanskegör vanligtvis när man tackar för interpellationssvarhär i kammaren. Jag tycker nämligen att det är ettmycket bra svar i flera avseenden.Det gläder mig att utrikesminstern har utnyttjatdetta tillfälle att inför kammaren göra enauktoritativ deklaration av hur regeringen nu ser påESK-arbetet, mot bakgrund av derekommendationer somparlamentarikerförsamlingen har gett.Det är viktigt för oss som skall fara till isommar och delta i nästa möte medparlamentarikerförsamlingen att ha med oss dettaställningstagande från den svenska regeringen.Dessutom noterade jag att den svenska rollen inteoväntat är mycket positiv, sedd utifrån desträvanden som parlamentarikerförsamlingen hargett uttryck för.ESK-arbetet är mycket viktigt för framtid.Om vi vill kunna se en ny europeisksäkerhetsordning har ESK helt klart en nyckelroll,bl.a. därför att det är det enda säkerhetspolitiskaorganet som verkligen är alleuropeiskt och somdessutom innefattar . Det gör att detär viktigt att ESK får den styrka, effektivitet ochförankring som krävs för att ESK verkligen skallkunna fullgöra den här uppgiften.En förutsättning för att ESK-arbetet skall få ensådan tyngd är att det är ordentligt parlamentarisktförankrat. I det sammanhanget är naturligtvisESK:s parlamentarikerförsamling viktig. Därför ärdet allvarligt att man i hartagit så lätt på parlamentarikerförsamlingensarbete. Om någon förändring inte sker på denpunkten kan det lätt bli så attparlamentarikerförsamlingens arbete upplevs somtämligen meningslöst och att en förtroendekrisuppstår mellan parlamentarikerna och de ansvarigaministrarna i ministerrådet.Detta vore naturligtvis mycket allvarligt för ESK-arbetets framtid. Utan den grundläggandeparlamentariska förankringen kommer det att blisvårt att driva ESK-arbetet vidare mot större tyngdoch effektivitet.Därför är det positivt att ändå har varitpådrivande i att få till stånd ett mer systematisktsamarbete mellan ministerråd ochparlamentarikerförsamling. Den modell för hurhanteringen av parlamentarikerförsamlingensrekommendationer skall se ut som utrikesministernskisserade i sitt svar är väl värd att arbeta vidare på.Ett led saknas dock i den beskrivning som görs isvaret, men jag tror att det kanske är ettförbiseende. Jag utgår från att det också skall liggaen behandling i ministerrådet mellan behandlingeni ämbetsmannakommittén och rapporten tillparlamentarikerförsamlingen. Utrikesministernkan kanske kommentera detta, men jag utgår frånatt det var så det var tänkt.Jag tycker att det är en rimlig ordning attämbetsmannakommittén går igenomrekommendationerna och vidarebefordrar sinasynpunkter till ministerrådet, men att ministerrådettar ställning till parlamentarikerförsamlingensrekommendationer och vidtar åtgärder medanledning av de rekommendationer som man ansersig kunna stödja. Sedan bör en detaljerad rapportgå tillbaka till parlamentarikerförsamlingen, som isin tur kan få bedöma om ministerrådet har ageratpå ett riktigt och rimligt sätt.Många av parlamentarikerförsamlingenssträvanden går ju ut på att stärka, fördjupa ocheffektivisera ESK-arbetet. Här finns det en hel delsom behöver göras: man behöver mera resurser ochett bättre beslutssystem.I det sammanhanget noterade jag också medtillfredsställelse roll i arbetet att försöka nåfram till effektivare beslutsordningar, så att det blirsvårare att blockera beslut i ESK-arbetet. Jag troratt det är nödvändigt att man når ett effektivarebeslutssystem för att ESK skall kunna agera meroch snabbare när det behövs.Detta arbete måste alltså drivas vidare. Det kanman göra både genom att se över beslutsreglerna iministerrådet och -- vilket utrikesminsternskisserade -- genom att ha särskilda organ som kanagera i vissa bestämda frågor. Det är ocksånödvändigt att öka resurserna till ochframför allt ge dem större kompetens ochhandlingsmöjligheter.Det är viktigt att såväl minoritetskommissarien somgeneralsekreteraren har möjlighet att ta initiativ istörre utsträckning än och att man ocksåskapar större initiativmöjligheter för de olikaspecialinstitutionerna.Särskilt viktigt är att ESK kan agera tidigt -- varnatidigt och arbeta förebyggande. Även på dennapunkt noterar jag med tillfredsställelse de svenskainitiativen. En av de viktigaste framtidsuppgifternaför ESK är nog att just bygga upp sina möjligheteratt reagera tidigt på sådant som kan leda tillkonflikter, och då är inte minst samarbetet medenskilda organisationer, som också berörs i svaret,betydelsefullt.Anf. 3 ():Herr talman! Svaret som vi har fått frånutrikesministern belyser verkligen detillkortakommanden som beslutsordningeninnebär. Jag tycker, liksom , att detär bra att utrikesministern agerar i den här frågan.Parlamentarikerförsamlingen är en ganska nyinstitution i ESK-familjen, och det är klart att manmåste finna former för att vi skall kunna agera påett bra och effektivt sätt. Det har blivit väldigttydligt för oss som arbetar iparlamentarikerförsamlingen att beslutsordningenmåste ändras och att den måste få någon annanform än koncensus minus ett.Det kan vara olika former. Jag tror inte att manstrikt skall begränsa sig till en enda, absolutbeslutsordning. Detta är en otroligt viktig fråga,och den var alltså föremål för diskussion förrasommaren i . Då gjorde vi ett antalrekommendationer. Självfallet kan vi inte fattaegna beslut, utan vi ger rekommendationer till denationella parlamenten och ministerrådet.Jag skulle gärna vilja att utrikesministernkommenterade en del av våra rekommendationertill ministerrådet. Förutom detta medbeslutsordningen handlar det om att förstärka deolika organen, t.ex. . Det gälleratt också etablera nya mekanismer och nya organ,t.ex. en miljömekanism genom vilken man bättreskall kunna samverka när det gällermiljöförbättringar inom ESK:s medlemsländer ochsamordna dem.Det handlar också om att inrätta ett permanentsäkerhetsråd och ett permanent organ föruppföljning och implementering av ESK:s beslut.Det sistnämnda ser jag som väldigt viktigt, måstejag säga.Vi har också rekommenderat att högkommissarienför nationella minoriteter skall få ett vidaremandat. I svaret ser jag att utrikesministern inte harsamma uppfattning som vi i det fallet, men jag troratt frågan om högkommissariens roll är värd attdiskutera fortsättningsvis.Vi föreslår att högkommissarien skall förelägga enrapport till parlamentarikerförsamlingen, men detkan ju inte vi bestämma att han skall göra -- detmandatet måste ges av ministerrådet. Jag skullegärna vilja få några kommentarer kring detta.När det gäller missionerna till Kosovo, Vojvodinaoch Sandjak och närvaron i Kosovo, som harberörts här, är vi naturligtvis överens.Jag skulle gärna vilja veta litet mer om vilken policySverige kommer att driva vidgranskningskonferensen i Budapest.Anf. 4 Utrikesminister ():Herr talman! Jag vill gärna understryka att det ären viktig interpellation som harväckt. Jag brukar inte tycka om att lämna så långainterpellationssvar, men jag tyckte att det var välvärt att göra det den här gången. Detta är ettområde där vi måste samverka för att skapa enbättre ordning.Det är inte så konstigt, eftersom det, som KristinaSvensson påpekade, är fråga om en nyorganisation, att man ännu inte har funnit formernaför sitt arbete, men kanske har inte heller intressetpå alla håll varit lika starkt som i för attfinna nya och fungerande former. Jag tycker därföratt det är naturligt att vi tar på oss en pådrivarroll,både i ministerrådet och iparlamentarikerförsamlingen. Jag tror att denförsamling som kommer att mötas ärmycket viktig och att det finns möjlighet att frånsvensk sida ta initiativ för att samverka och föradessa frågor vidare.Jag tror att den modell som skisserats av mig isvaret vore rimlig. Självfallet skall det vara så, somPär påpekar, att ministerrådetsordförande även bör lämna en rapport som kandiskuteras på ministerrådet. Den stora fördelenmed att i ett första steg lyfta framämbetsmannakommittén är att denna oftasammanträder i och har blivit alltmer av ettexekutivt organ, vilket jag tycker är riktigt ochrimligt. Den har därigenom tid och helt andramöjligheter att agera på församlingensrekommendationer.Jag tycker att det är ett bra förslag attminoritetskommissarien skulle lämna en rapportockså till parlamentarikerförsamlingen. Hansarbete är så viktigt för freden och säkerheten iEuropa att det vore mycket rimligt. Han har säkerthållit tal till församlingen, men jag tycker att det ärrimligt att han lämnar en rapport. Jag tycker att viskulle kunna foga detta till våra förslag.Jag är helt överens med om attuppföljningen och implementeringen inom ESKmåste förbättras. Jag menar att detta måste bli enav de viktiga frågorna på det kommandehögnivåmötet i , som hargranskningskonferensens form. Det sker alldelesför många överträdelser av ESK:s principer, ochdet är oerhört viktigt att vi i dagens integlömmer Parisstadgan utan hävdar dess grundvalar.Jag tror också att en bättre och starkare roll förförsamlingen kommer att leda till att vi får meraaktiva ESK-parlamentariker i de nationellaparlamenten. Jag menar för min del att tillhör de parlament där ESKuppmärksammas och där också ESK-parlamentariker tar upp frågor i diskussion medansvarig minister. Jag är inte lika säker på att detsker lika ofta i andra parlament. Även här tror jagatt parlamentarikerförsamlingen har en viktiginsats att göra.Anf. 5 ():Herr talman! Jag vill tacka för de här ytterligarekommmentarerna. Jag tror att det är viktigt attbetona att det organ som skall ansvara förrapporteringen tillbaka tillparlamentarikerförsamlingen är ministerrådet. Detbör inte råda någon tvekan på den punkten. som är det högsta beslutandeorganet. Eftersom parlamentarikerförsamlingensammanträder bara en gång , finns det gottom tid att behandla allaparlamentarikerförsamlingens rekommendationerockså i ministerrådet.Men om ämbetsmannakommittén kan agera redaninnan ministerrådet har haft anledning att taställning, är det självklart bara en fördel. Det berornaturligtvis på frågornas karaktär. Framför allt ärdet naturligt att ämbetsmannakommittén läggerfram förslag om aktioner med anledning avparlamentarikerförsamlingens förslag. Menansvarsförhållandet måste dessutom vara sådant attordföranden i ministerrådet å dettas vägnarrapporterar till parlamentarikerförsamlingen ochger denna den möjlighet som enparlamentarikerförsamling alltid har att granskahur fögderiet har skötts. Jag tror att det är viktigtatt parlamentarikerförsamlingen på det sättet fåren aktiv granskningsroll i ESK-arbetet.Det andra ledet i det somparlamentarikerförsamlingen vill åstadkomma äratt få till stånd en större effektivitet i ESK-systemets organ och starta en reformprocess somgör att ESK blir mera exekutivt ochhandlingskraftigt än . Jag har också stortförtroende för att det somparlamentarikerförsamlingen fortsättningsvis kankomma att kräva också kommer att få ett stöd frånsvensk sida.Låt mig säga att jag också tycker att det ärviktigt att parlamentarikerförsamlingens arbeteföljs upp även i de nationella parlamenten. Somutrikesministern noterade har vi strävat efter attgöra detta också här. Men det finns här enömsidighet. Ju mer man ser attparlamentarikerförsamlingens arbete verkligen hareffekt på ministerrådet, desto större förutsättningarfinns det också att få ett intresse i de nationellaparlamenten. Men givetvis finns det också ettomvänt samband. Om ministrarna känner att maninte respekterar parlamentarikerförsamlingenssynpunkter, får de på huden hemma i det egnaparlamentet. Vi känner också ett ansvar för attdriva på våra kamrater i de nationella parlamentenatt verkligen sätta press på sina respektiveregeringar, så att parlamentarikerförsamlingensarbete verkligen får tyngd och effekt.Anf. 6 ():Herr talman! Också jag får tacka förutrikesministerns kommentarer. Jag tycker att detär naturligt att skall föra en pådrivandepolitik i ESK. Det har vi gjort under de år som hargått. Vi verkar vara överens om att vi har allanledning att ytterligare förstärka den attityden. Vikommer från parlamentarikernas sida under möteti naturligtvis att föra fram våra initiativ ochatt driva en hel del frågor där, bl.a. de som vi harberört här i dag.Det är nödvändigt att parlamentet hittar sin roll iden här beslutsordningen och att vi får en fruktbardialog, där beslut tränger igenom i båda riktningar.Annars finns det mycket stor risk för attparlamentarikerförsamlingen bara blir endiskussionsklubb där man träffas. Det kan i och försig vara trevligt, men det måste leda framåt tillbeslut som realiseras.Jag ser att vi har samma hållning i dessa frågor, menjag fick egentligen inga kommentarer till hurutrikesministern ser på en förstärkning av ODIHRoch, vilket jag faktiskt inte nämnde, inrättande avett kontor för offentlighet av ESK:s data, av ESK:sbeslut osv. Det var en av våra rekommendationertill ministerrådet. Andra frågor som jag nämndevar miljömekanismen och inrättande av ettpermanent säkerhetsråd.Anf. 7 Utrikesminister ():Herr talman! Jag vill också peka på förslaget om attförsamlingens ständiga utskott skall förläggaåtminstone ett årligt möte till . Jag tror att detär väldigt viktigt att man etablerar en kontaktmellan församlingens ständiga utskott ochämbetsmannakommittén. Jag vet själv hurvärdefullt det var när jag träffadeämbetsmannakommittén och fick möjlighet att föraen diskussion direkt med den. Också det kan varaett mycket viktigt kontaktskapande, som jag villrekommendera.En del av de frågor som har tagitupp är delvis under beredning. Den punkt där jagframför allt ser framsteg gäller förstärkningen avODIHR. Man hade ett möte om detta , ochODIHR kommer att förstärkas. Större öppenhetoch offentlighet i ESK:s arbete är något sommycket väl behövs, också för att ESK skall kunnafå större betydelse. Jag tycker att detta i allrahögsta grad åvilar generalsekreteraren. Jag har settatt det numera åtminstone finns ett ''newsletter'',som berättar om olika beslut, missioner ochåtgärder inom ESK:s ram. Jag tycker att detta är ettframsteg.Jag vill också nämna att när jag var i Bulgarienpåpekade det bulgariska parlamentets talman, somockså var med i parlamentarikerförsamlingen iHelsingfors, särskilt att han var mycket tacksam föratt ESK hade genomfört denna konferens till stödoch hjälp för grannstaterna som lider avsanktionerna mot . Hankunde för egen del konstatera att han hade fått ettdirekt gensvar och att hans framställning tillparlamentarikerförsamlingen i haderönt uppföljning.På vissa områden sker det alltså ändå enuppföljning inom denna ram, men man måsteskapa en naturlig granskningsmekanism och ennaturlig dialog av det slag som vi har i Sverigesriksdag.Anf. 8 ():Herr talman! Det är bra att det finns beslut om attODIHR skall förstärkas. ODIHR är en av demycket viktiga institutionerna inom ESK. Inomparlamentarikerförsamlingen har vi kontakter medODIHR bl.a. när det gäller valövervakning ochvalövervakningsinsatser och ser där vilken viktigroll ODIHR spelar. Det är bra att man har förstärktODIHR.Jag hoppas också att vi från svenskt håll kan drivafrågan om det jag kallar en offentlighetsinstitutioneller något liknande. Ett ''newsletter'' må varaförsta steget, men man måste gå vidare för att nåut med ESK och med ESK:s arbete så att all deninformation som finns inom ESK blir tillgänglig påett annat sätt än den är nu.Överläggningen var härmed avslutad.3 § Svar på interpellationerna 1993/94:108, 113och 114 om giltigheten av svensk grundlag införEU-rättenAnf. 9 Statsrådet (-):Herr talman! , ochBirgitta har i likalydandeinterpellationer till statsministern frågat dels omEU frångått principen om gemenskapsrättensföreträde framför nationell rätt, dels om iförhandlingarna lyckats få ett permanent undantaginnebärande att svensk grundlag gäller i Sverigeäven i de avseenden den skulle kunna strida motEU-rätt. Interpellationerna har överlämnats tillmig för besvarande.I har vi fyra grundlagar: regeringsformen,successionsordningen, tryckfrihetsförordningenoch yttrandefrihetsgrundlagen.