prot · GI0910 · 1994-10-18 00:00:00 — Jagskall därför här bara helt kort redogöra för den.Bo Lundgrens första fråga rör vilka åtgärderregeringen är beredd att vidta i syfte att minskaskattekilen på arbete inom tjänstesektorn.Den nuvarande regeringens arbete inriktas på ensanering av statsfinanserna. Några nya ofinansieradeskattesänkningar kommer inte att bli aktuella. Enförutsättning för den typ av åtgärder som BoLundgren förordar är därför att de kan finansierasutan att förutsättningarna för en sanering avstatsfinanserna försämras. Jag emotser med intresseBo Lundgrens förslag på denna punkt.Regeringen strävar efter att bevara och förbättralevnadsvillkoren för de boende i . Inriktningenbör vara att skapa jobb som förmår att bära normalaarbetskraftskostnader.Beträffande frågan om beskattningen av arbete villjag påminna om att den regering i vilkenhan ansvarade för skattefrågorna beslutade omskattehöjningar på arbetsinkomster på omkring 6 000kronor för en heltidsarbetande löntagare.Skatteintäkterna användes emellertid inte för ensanering av statsfinanserna.Det statsfinansiella läget är nu mycketbekymmersamt. Socialdemokraterna har i sittvalmanifest angett att en värnskatt på höga inkomsterskall införas. Förslag kommer att läggas fram inomnågra veckor.Bo Lundgren har vidare frågat mig vilka åtgärderregeringen är beredd att vidta för att enskiltriskkapital inte skall diskrimineras genom exempelvishögre skatteuttag.Regeringen kommer senare att lägga fram förslagom en återgång till den likformiga beskattning avhushållens kapitalinkomster som var en avhörnstenarna skattereform. Jag påminnerBo Lundgren om att denna skatteordning i huvudsakbyggde på ett förslag från näringslivet.Slutligen skall jag ta upp fråga omvilka åtgärder regeringen är beredd att vidta så attegenavgifterna inte ökar.Jag vill påminna om att den regeringi vilken han ansvarade för skattefrågorna införde ellerlade fram förslag till egenavgifter på sammanlagt 4procentenheter.Socialdemokraterna har i sitt valmanifest angettatt ytterligare höjningar av egenavgifterna kommer attvara nödvändiga för att trygga samhällets åtagandeinom socialförsäkringarna.Anf. 275 BO ():Herr talman! Jag vore inte uppriktig om jaglyckönskade till valframgången, menjag önskar ändå lycka till för Sverigesskull i värvet som finansminister. Jag är dock ganskaövertygad om att det då krävs en hel del omprövning,och den förefaller ju enligt de här frågesvaren än sålänge inte vara vid handen.Den viktigaste uppgiften för regering och riksdagär ju att skapa förutsättningar för de många nya jobb,flera hundra tusen, som behövs för att undvikalångtidsarbetslöshet och för att bidra till den saneringav statsfinanserna som avser det konjunkturellaunderskottet.I ett sådant läge, säger , ärregeringen beredd att skärpa beskattningen på arbete.Blir det fler nya jobb av det? Svaret är nej.I det läget, säger , är regeringenberedd att diskriminera enskilt riskkapital genomhögre skatteuttag, en oneutral beskattning med dubbelskatt på riskkapital. Blir det fler jobb när det kapitalsom ger de nya jobben blir högre beskattat? Också där går regeringen i rakt motsatt riktning.Göran säger att regeringen är beredd atthöja egenavgifterna. Också detta, speciellt som det ärfråga om rena inkomstskattehöjningar och inget annat,leder till höjd skatt på arbete och därmed också sämreförutsättningar att få fram de många nya jobben.Slutligen vänder sig med viss rätttill mig för konstruktiva förslag om hur man skallkunna minska skattekilen på arbete inomtjänstesektorn, en fråga som jag har drivit men som Socialdemokraterna har vägratdiskutera.Göran , när skall Socialdemokraterna lärasig att en höjning av skatten inte löser Sverigesekonomiska problem?Anf. 276 Finansminister ():Herr talman! Problemet med ochModeraterna och deras ekonomiska politik är inte attde är trevliga att debattera med - jag sätter nämligenstort värde på som debattör och tackarför hans lyckönskan - utan problemet är att de ärfixerade vid skatter. Skatter ses som ursprunget tillallt ont, och en sänkning av skatterna ses somlösningen på alla problem. Detta är intellektuellttorftigt, internationellt prövat och fiaskoartat somresultat. Att resultatet blev detsamma i är inteatt förvånas över - vi har sett förebilderna utomlands.Bo Lundgren talar om att en höjning av skatten påarbete inte ger några nya jobb, och han antyder då atthan skulle ha sänkt skatten under sin regeringsperiod.Det gjorde han inte. Han höjde skatten för vanligalöntagare med men sänkte skatten förde rikaste.Han talar om att egenavgifterna är en olycka. Denborgerliga regeringen höjde egenavgifterna kraftigtoch genomförde kapitalskattesänkningar.Kapitalskattesänkningarna gav inga nya jobb.Egenavgifterna gav en del ny finansiering.Mönstret i ert sätt att agera är motstridigt. Ni harinte haft några problem med att höja skatten förvanligt folk om den åtgärden har använts för att kunnasänka skatten för de rikaste i samhället. Skatten harför er del inte varit någonting annat än ettsjälvändamål och har på så sätt ofta använtsmotverkande i den ekonomiska politiken, inte minst ikonjunktursammanhang. Det är er svaghet och erttillkortakommande, och treårsperioden ger sin tydligabild av detta.Anf. 277 BO ():Herr talman! har inte riktigt dehistoriska kunskaperna för att kunna ägna sig åthistoriska tillbakablickar. Jag kan påminna GöranPersson om överläggningarna 1992 - visserligen varGöran såvitt jag vet inte med vid deöverläggningarna - då Socialdemokraterna krävde attden arbetsgivaravgiftsänkning, denlöneskattesänkning, den sänkning av skatten på arbetesom vi var överens om skulle finansieras med just deskattehöjningar som nu försökerkritisera mig för. I det belopp somSocialdemokraterna använde sig av i valrörelsen ochsom använder här ligger nämligen denfinansiering ni själva drev fram.Låt oss emellertid bortse från det. Låt oss ta dengrundläggande diskussionen. Tror attdet blir fler nya jobb och mer enskilt riskkapital omman höjer skatten på enskilt riskkapital? Det nisocialdemokrater förespråkar är ju de facto dubbel,inte enkel skatt.Anf. 278 Finansminister ():Herr talman! Först det historiska. Krisuppgörelsenger vid handen att flera av dessa skatter föreslogs avModeraterna. Det var dessutom en uppgörelse somresulterade i propositioner som satte sittnamn under. är en av de störstaskattehöjarna som har funnits i denna kammare. Dethar drabbat vanligt folk, och den fördelningspolitiskaprofilen har varit mycket sned.Bo Lundgren har aldrig förstått sambandet mellansunda statsfinanser och förutsättningar för expansioninom näringslivet. är kanske också denminister som enskilt mest har bidragit tillstatsfinansernas förfall genom stora, ofinansieradeskattesänkningar. Det har resulterat i en misstro motden svenska finanspolitiken, och för det har vi fåttbetala höga räntor, höga räntor som har hämmatinvesteringar och tillväxt. svagaekonomiska politik och fixering vid skatterna hargjort att faktiskt har hamnat i ett läge sombara kan betraktas som synnerligen, synnerligenbesvärligt.Anf. 279 BO ():Herr talman! Det vore väl ändå på sin plats attfinansministern i valde någonenstaka rak argumentationslinje. Endera är jag en storskattehöjare, eller också har jag svarat för ett stortantal ofinansierade skattesänkningar. Det går liksominte riktigt ihop att anklaga mig för att både ha höjtskatten och ha sänkt den för mycket.Sanningen när det gäller överläggningarna är juden, , att när vi försökte föreslåutgiftsneddragningar var svaret från er sida helt ochhållet nej. Det jag strävade efter var att hitta de minstskadliga förändringarna på skattesidan i detavseendet.Jag tycker ändå att vi skall vara framtidsinriktade.Det skulle vara intressant att höra nyefinansminister något utveckla det som den härfrågedebatten egentligen gäller, nämligen hur dubbelskatt på riskkapital kan ge fler nya jobb och merriskkapital och hur höjd skatt på arbete kan ge störreförutsättningar för jobb inom tjänstesektorn och andraarbeten.Anf. 280 Finansminister ():Herr talman! Det tragiska är att när Bo Lundgrensatt i den gamla regeringen höjde han skatten förvanligt folk utan att använda pengarna till att sanerastatsfinanserna. Han omfördelade dem i stället i formav skattesänkningar för kapitalägare. Det tragiska ärnog att är den störste skattehöjaren förvanligt folk och som han är den störsteslösaren. Hur har han sedan använt de pengar hantagit in? Det har inte gett ett enda nytt jobb. Det hartvärtom blivit massarbetslöshet.Min uppfattning är den att skatter får vi ta indärför att vi behöver använda dem till finansiering avgemensamma ändamål i välfärdssamhället. Dettavälfärdssamhälle kräver sunda statsfinanser. Politikerav typ kan slå sönder detvälfärdssamhället. Han gör stora ofinansieradeskattesänkningar när man behöver användaskatteintäkterna för att täppa till stora hål istatsfinanserna. Det är ju så det har varit. Därfördrabbar kritiken så hårt som person ochsom företrädare för det parti som har stått förideologin.Anf. 281 BO ():Herr talman! Det är fel när sägeratt vi har höjt skatterna för löntagare och sänkt demför kapitalägare. Då räknar in denlöneskattesänkning som vi var överens om. Detta ärden största enskilda skattesänkningen, och vi varöverens om att den var nödvändig. Det är alltså fel.Men om det nu skulle vara så - men det är det inte -kan man ju inte hävda att det finns någraofinansierade skattesänkningar.Vi skall självfallet ha sunda statsfinanser. Det är jujust oron för att inte skall lyckas medsitt partis omprövning som gör att ränteläget är alltförhögt i . Det är först om ni kan visa vilja ochförmåga till omprövning och om ni kan genomförabesparingar i stället för skattehöjningar som vi kan fåden långsiktigt varaktigt låga ränta som defacto behöver genom sunda statsfinanser. Då kan maninte straffa ut de jobb som behövs.Vad är det största problemet, ? Ärdet att har för låga skatter eller att harför stora offentliga utgifter?Anf. 282 Finansminister ():Herr talman! De stora offentliga utgifterna är vårförbannelse. De har exploderat som BoLundgren satt i . Med BoLundgren och som ansvariga blevSverige världsmästare i offentliga utgifter därför att nimisskötte konjunkturpolitiken. Ni omvandlade ennormal lågkonjunktur till en depression. Dendepressionen orsakade massarbetslöshet.Massarbetslösheten slog sönder statsfinanserna.I det läget valde att höja skatten förvanligt folk, inte för att sanera statsfinanserna utan föratt sänka skatten för dem som äger kapital. Det är i ettnötskal fiaskot i den politik som väljarna sade nej tillpå valdagen för någon månad sedan.Anf. 283 TREDJE VICE TALMANNEN:Jag medger ytterligare var sitt inlägg.Anf. 284 BO ():Herr talman! Jag tror att väljarna möjligen troddeatt Socialdemokraterna skulle kunna göra ett under,dvs. genomföra förändringar som klaradestatsfinanserna utan att det kändes för någon. DetGöran nu lider av är väl att man faktiskt inseratt det kommer att kännas, fast på fel sätt.Utgiftsexplosionen beror ju till stor del på den 80-talspolitik som ledde oss in finanskrisen,lågkonjunkturen och den arbetslöshet som det nu ärbåde och mitt mål att bekämpa. Det ären viktig del i saneringen av statsfinanserna. En del ärbesparingar som drar ner räntan varaktigt. En annanär att få fram de nya jobb som drar ner detkonjunkturella underskottet.Skall jag tolka så att höjd skatt påarbete och ytterligare skattebelastning på enskiltriskkapital förbättrar förutsättningarna för arbete?Försök svara sakligt på just den fråga som gällerframtiden!Anf. 285 Finansminister ():Herr talman! Om lyssnar är det intesärskilt svårt att förstå hur argumentationen hängerihop. Vi kommer att bli tvungna att höja en del skatterför att täcka de gigantiska underskott vi har i destatsfinanser som lämnat efter sig.Dessa statsfinanser är så usla att de till omvärldensignalerar den slapphet i den ekonomiska politikensom har gett oss rekordhöga räntor. Eftersom vi harhaft en skatteminister som inte ägnat sig åt att saneraekonomin utan åt att fortsätta att ösa ut pengar iofinansierade skattesänkningar har räntorna stigit itakt med detta. Det är så det ligger till.Väljarna förväntar sig inga under avsocialdemokratin. Vi har lovat en kärv men rättvispolitik. Jag tänker stå för den. är detbudgetdisciplin som skall gälla och inte det somgällde på den gamla regeringens tid, nämligenofinansierade reformer och skattesänkningar.Överläggningen var härmed avslutad.64 § Svar på fråga 1994/95:28 om åtgärder motkommunala skattehöjningarAnf. 286 Finansminister ():Herr talman! har frågat mig vilkaåtgärder regeringen är beredd att vidta för att hindrade kommunala skattehöjningarna.Jag tror till skillnad från på detkommunala självstyret. Det ankommer således påkommunmedborgarna att själva avgöra avvägningenmellan ytterligare nedskärningar och skattehöjningar.Valrörelserna har på en rad orter handlat om justsådana frågor.Jag anser dock att kommuner och landsting börvara ytterst återhållsamma med skattehöjningar. Jagutgår ifrån att kommunerna kommer att pröva allaandra rimliga åtgärder för att skapa balans ikommunens ekonomi innan de övervägerskattehöjningar. Jag kommer att följa utvecklingenoch - om så visar sig nödvändigt - ta upp frågan iöverläggningar med kommunerna.Anf. 287 BO ():Herr talman! Det skall bli intressant att se hur denretoriskt skicklige finansministern med historiskatillbakablickar på ett sakligt korrekt sätt försökertackla den här frågan.Kommunalskattehöjningar innebär höjdmarginalskatt totalt sett. Det innebär ett steg tillbakamot de marginalskatter för vanliga människor sombetecknades som inslag i ett perverst och ruttetskattesystem av partivänner till var därför som den förre skatteministern var med om att införa ett kommunaltskattestopp. Kommunerna skulle inte frestas att tatillfället i akt att höja den kommunala skatten genomskattereformens möjligheter. Detta innebär alltsåytterligare höjd skatt på arbete på marginalen, vilketär negativt.Det innebär naturligtvis också ytterligare kraftigaskattehöjningar för framför allt låg- ochmedelinkomsttagare. Med den ekonomi som vi fickärva 1991 kommer de att ha besvärliga tiderytterligare ett tag.I rör det sig omskattehöjningar på , möjligen mer. Detfinns andra ställen där det blir ytterligare en krona närman lägger ihop skatten i landsting och kommuner.Det skapas problem i två avseenden. Skatten påarbete, marginalskatten, höjs. Vi får skattehöjningarsom främst drabbar dem med minst marginaler,låg- och medelinkomsttagare. Därmed får vi ocksåstörre risk för kompensatoriska krav i lönerörelserna.Det räcker inte, , att närbudgetarbetet väl börjar bli avslutat i kommunerna gåut och ta upp överläggningar med dem. Hur skallGöran diskutera med när de väl harfattat beslutet om att höja skatten kraftigt?Anf. 288 Finansminister ():Herr talman! Låt mig bara göra klart att jag inte ärnågon vän av kommunala skattehöjningar. Jag tror attvi har nått den situation där vi är i taket. Det kanfinnas en och annan kommun som har ett utrymme atthöja skatten. Jag tror inte att det är en väg ut ur enansträngd offentlig ekonomi.Jag tror dock att skall erinra sig attvi också har ett kommunalval bakom oss.Skattehöjningen var ett inslag i valrörelsen i mångakommuner. Det har varit många moderat styrdakommuner som har vanskötts. De har drivits till ettsystemskifte. Väljarna har faktiskt aktivt vänt sig bortfrån den politiken. De har sagt att de hellre tar enskattehöjning på en femtioöring för att ha den typ avkommunal service kvar som de lärt sig uppskatta.Detta får inte blunda för. Det är de factoen verklighet på väldigt många ställen, inte minst ihans egen valkrets. Där har vi en annan typ avdiskussion. Detta gäller det här årets skattehöjningar.Jag förutsätter att vi kommer tillbaka när detmoderata systemskiftet undanröjts av en mer normalsituation. Då vill jag inte ha någrakommunalskattehöjningar.Anf. 289 BO ():Herr talman! Det betecknar somsystemskifte är en politik som har syftat till att läggagrunden för sunda kommunala finanser efter deexpansionistiska , framför allt 70-talet, när främst socialdemokratiska politiker påriksnivå och nivå byggde ut den offentligasektorn till en nivå som inte ens kunde finansierasmed orimligt höga skatter, som i sin senaste bok. Där ligger detgrundläggande problemet. Att försöka se till att fåsunda finanser i kommunerna borde en finansministerför landet se positivt på.Göran säger att det är en eller annankommun som höjer skatterna. Så är det inte. säger att han inte tycker att man skall lösaproblem i offentlig ekonomi genom skattehöjningar ikommunerna. Men varför göra det i staten då? Därhar uppenbarligen inget emot det. Detrör sig inte om femtioöringar. Det rör sig om 2 kreller mer. Det rör sig för landets finansminister omnågonting som kan urholka också samhällsekonomin.Där är problemet, . Borde inte det tastill intäkt för åtgärder?Anf. 290 Finansminister ():Herr talman! Det rör sig i snitt om iutdebitering för landets landsting och kommuner. Sedan finns det extremer i olika typer avkommuner. Men detta är snittsiffran.Jag måste säga att jag blir litet förvånad när BoLundgren talar om den oerhörda framgång som demoderata kommunpolitikerna har haft. Jag har ju följtBo Lundgrens partikamrater i nära den senastetiden och sett den totala misskötseln i , iHelsingborg och inte minst i hans egen hemkommun.Jag kan konstatera att det minsann inte har varit talom att sanera några finanser. Där har det varitsystemskifte som har gällt, med en mängd dåligaaffärer, och ett medborgerligt avståndstagande somresulterade i valförluster i kommunerna förModeraterna som nog saknar motstycke. Tänk på det!Anf. 291 BO ():Herr talman! Det är alltid trevligt ju fler som avolika skäl kommer till för att studera. I detavseendet är naturligtvis alltidvälkommen, inte minst till Kristianstad.Det skulle vara trevligt om vi kunde ta oss litet tidatt diskutera just den kommunala ekonomin, därför atti finns inte de problem som GöranPersson talar om. En valförlust för oss i detkommunvalet berodde på splittring inom partiet. Detär nog så beklagligt. I , ochmånga andra kommuner är det personsplittring,ingenting annat. I de kommunerna har valresultatetblivit annorlunda.Men det intressanta just nu är inte att diskuteradetta. Det intressanta för och mig, medansvaret för riket, är faktiskt att diskutera vilkaeffekter det kan få om man släpper fram storakommunalskattehöjningar. I första omgången är det imånga kommuner fråga om höjningar på ochuppemot . Att snittet blir är inte detviktigaste, det är tendensen mot kraftigakommunalskattehöjningar, med risk för löneökningarsom en följd av kompensationskrav, med risk för attmarginalskatterna fortsätter att stiga.Anf. 292 Finansminister ():Herr talman! Jag skall än en gång understryka attjag inte tar lätt på kommunalskattehöjningar,verkligen inte. Jag kan dela en del av den analys somBo Lundgren gjorde av marginaleffekter och avutrymme för privat konsumtion. Vi är därvid överens.Men jag reagerar mot någotöverslätande attityd till de tillkortakommanden somhans partikamrater har representerat i den kommunalaverksamheten. Det finns en obehaglig parallell mellanBo Lundgrens eget fögderi som skatteminister ochslarvet med utgifterna och det vi har sett i kommunersom exempelvis och Helsingborg.Ni förlorade på båda ställena. Vore det inte dagsatt försöka dra slutsatser av detta och i stället börjadiskutera vad man får för skattepengarna och vadvälfärden är värd i det svenska samhället?Anf. 293 BO ():Herr talman! Det kommer att bli mycketintressant att till dess sanningens minut slår för GöranPersson få lov att fortsätta debatten på det här viset.Vi är nu inne på en rätt intressant sak, som gäller bådeden totala offentliga sektorn, staten, och kommunerna.Det är frågan om välfärd. Hur får vi välfärdegentligen? Får vi välfärd i genomskattehöjningar?Göran säger nu att han inte gillarkommunala skattehöjningar något vidare. Det är barade egna statliga skattehöjningarna av gigantiskomfattning som gillar. Det är alldelesuppenbart från den tidigare frågestunden.Men vi har ändå kommit så långt att GöranPersson säger att marginaleffekter är besvärliga.Skattehöjningar är besvärliga. De kan tendera attskapa problem för ekonomin. Men det statliga har viklarat av för . Det kommunala är kvar. OmGöran nu är bekymrad, om ett stort antalkommuner höjer skatten nu och det finns risk förfortsättning , varför inte nu ta initiativ?Möjligheten finns ju. Är beredd att takonkreta initiativ för att hålla tillbaka kommunalaskattehöjningar?Anf. 294 Finansminister ():Herr talman! Jag vill bara återigen säga att deskattehöjningar vi nu föreslår i statens ekonomi är heltkopplade till det urusla statsfinansiella läget, med dekraftiga underskotten. En del är återtagande av dekapitalskattesänkningar av utmanande slag som BoLundgren stod fadder till. Det är en debatt.Debatten om ekonomi rör helautrymmet och rör också en sektor som har utsatts förett systemskifte som medborgarna definitivt har sagtnej till. På en del ställen har man sänkt skatten medsamma typ av motiv som använde dåhan delade ut ofinansierade skattesänkningar i riket.Man har sänkt skatterna och fördärvat denkommunala verksamheten.Där har medborgarna protesterat och röstat för enny politik som ofta har innehållit en femtioöring iskattehöjning för att värna den kommunala servicen.Lär av det , och förstå hur djuptförankrat välfärdssamhället är! Skatter är till för attbetala välfärdssamhället, dock får de inte bli för höga.Då blir ekonomins funktionssätt hämmat. Där är viöverens.Överläggningen var härmed avslutad.65 § Svar på fråga 1994/95:36 omkommunsektorns ekonomiska resurserAnf. 295 Finansminister ():Herr talman! har frågat mig hurjag bedömer den kommunala sektorns förutsättningarde närmaste åren.Socialdemokraterna förklarade redan undervalrörelsen att vi inte kan utlova några ökadestatsbidrag till kommunerna. Frågan omkommunsektorns skattefinansierade utrymme kommeri stället att prövas med ledning av hurekonomiska förutsättningar och behov utvecklas i heladen offentliga sektorn.Jag kommer att redovisa min bedömning av denkommunala sektorns förutsättningar när jag läggerfram förslag til finansplan för nästa budgetperiod.Anf. 296 ():Herr talman! Jag ber inledningsvis att få önskafinansministern hälsa och arbetslust i sitt nya ochviktiga värv. Jag är övertygad om att det kommer attbehövas, inte minst för utvecklingen i den sektor somvi nu har anledning att växla några ord om.Bakgrunden till frågan har jag angivit när jagställde frågan. I en del socialdemokratiskt styrdakommuner har angetts att man förväntar sig ökadeekonomiska resurser vid ett eventuellt maktskifte. Dethar till och med erfarits att det i den nu pågåendebudgetprocessen i ett antal kommuner finnssocialdemokratiska kommunpolitiker som intecknarhögre intäkter till följd av det nu inträffaderegeringsskiftet.Det var därför med stor besvikelse som jag vidgenomgången av regeringsförklaringen inte fannnågon information om hur finansministern ochregeringen bedömer utvecklingen i den för oss alla såviktiga kommunala sektorn. Svaret är på samma sättdelvis en besvikelse, därför att det enbart ger ettkonkret besked. Det innehåller inget löfte om ökadestatsbidrag. Det är tunt, liksom regeringsförklaringen.Min följdfråga till finansministern blir: Vilkaplaner umgås finansministern med när det gäller denkommunala konsumtionsutvecklingen och denkommunala skatteutjämningen?Anf. 297 Finansminister ():Herr talman! Först måste jag få replikera till RolfKenneryd att om han blev besviken över att det inteställdes ut löften till kommunerna om nya pengar, harhan nog följt valrörelsen och läst vårt valmanifestmycket dåligt.Vi har sagt att vid nedskärningar, ytterligarebesparingar, skall vi in i det längsta skyddaverksamheterna: vården, skolan, omsorgen om barnoch äldre. Det har varit budskapet, kristallklartutformat under hela valrörelsen.Vad gäller skatteutjämning är det fråga ominkomstutjämning och kostnadsutjämning. Det måstevara bekant för att det just nu sitter enparlamentarisk kommitté som leds av förrestatssekreteraren .