prot · GH0982 · 1994-03-29 00:00:00 — Jag har inte hörtnågon som är ansvarig för det här säga det. Jag harinte heller sett någon officiell uppgift om hurmycket utgifterna för jordbruket kommer att ökavid ett medlemskap. Någon frånregeringspartierna -- eller LennartBrunander -- kanske kan ge ett svar på den härfrågan.Herr talman! Därmed yrkar jag bifall tillreservationerna nr 5 och 6.Anf. 85 (nyd):Herr talman! Subventioner till näringslivet är avondo. De hämmar inte bara förnyelse genomutveckling utan de motverkar naturliga incitamentför att öka effektiviteten. Subventionerna ärdessutom farliga, eftersom de i allmänhet ärkonkurrenssnedvridande och därmed medverkartill att slå ut annars lönsamma företag genom enkonstlad lägre kostnadsnivå. Den enkla sanningengäller i princip alla kommersiella verksamheter.Det gäller således även jordbruksföretag.Det hävdas ofta i alla läger att svenska böndermåste få möjlighet att konkurrera på lika villkormed omvärlden. påstår man t.o.m. att dettaskall kunna ske även om inte är medlem avden europeiska unionen. Var och en med minstaförståelse för hur en fri marknad fungerar inser attdet är en utopi. Antingen har man en fri marknadeller också har man det inte.EU:s gemensamma jordbrukspolitik, CAP, är inteheller en fri marknad. CAP är tyvärr närmare enreglerad planhushållning än en marknadsekonomi.Det borde enligt min mening i stället vara så attproduktionen styrdes av konsumenternas önskemålpå en konkurrensutsatt marknad.Under tiden fram till det att vi vet om Sverigekommer att bli medlem i EU eller inte befinner vioss i ett egendomligt mellanläge. Att redan nu gesvenska bönder samma villkor som deras kolleger iEU har ingenting med konkurrens på lika villkor attgöra, eftersom de inte konkurrerar på sammamarknad. Vi vänder oss inte till sammakonsumenter. Det kan vi aldrig hävda så länge viinte opererar fritt inom tullunionen. Fram till dessär en isolerad marknad skyddad avimporttullar. Det vore bra om alla insåg dettafaktum. Det skulle underlätta debatten om vitalade samma språk.I detta betänkande behandlas en mängd stöd ochbidrag till svenska bönder som inte finns inom CAP.Flertalet av dessa stöd är dessutom enligt minmening konkurrenssnedvridande sinsemellan iSverige och kollektivt gentemot utlandet. Jagtänker på B 4 Täckande av förluster på grund avstatlig kreditgaranti på 41 miljoner, B 5 Stöd tillskuldsatta jordbrukare på 10 miljoner, B 6Startstöd till jordbrukare på 42 miljoner och B 7Stöd till avbytarverksamhet m.m. på 535 miljoner.I det sistnämnda stödet ingår socialförsäkring,avbytarverksamhet, företagshälsovård ochproduktionsanpassning. Dessutom finns postenB 10, rådgivning och utbildning.Sammanlagt blir dessa stöd och bidrag över 650miljoner kronor . Eftersom jag har föreslagiten gradvis avveckling, blir besparingen enligt mittförslag /95 ca 330 miljoner kronor.Herr talman! Denna regering talar gärna ombudgetsanering. Regeringen talar gärna om ökadkonkurrens och konkurrens på lika villkor. Härfinns otvivelaktigt två goda skäl som stöder minargumentation. Är det då fel att mot dennabakgrund, , betrakta bönderna somprivata småföretagare? Bör de inte i så fall hatillgång till riskvilligt kapital, innovationsstöd,kvittning av underskott i förvärvskälla, avsättningav vinst i periodiceringsfond och andranäringspolitiska program på samma villkor somandra småföretagare? Om svaret är nej, vill jaggärna att som moderat ochförespråkare för avreglering och friamarknadskrafter förklarar för mig och förkammaren varför jordbrukare skall särbehandlasgentemot andra småföretagare. Det skall dessutomske med stöd som generellt sett inte finns i CAP.Varför skall jordbrukare ha särskilt avvecklingsstödoch statsstöd? Varför skall skuldsatta bönder haspeciellt stöd som inte andra har? Varför skallbönder ha speciellt förmånliga kreditgarantier,?Men allra underligast är anslaget B 7. Häråterspeglas ett tänkesätt som är en kvarleva frånden tid då bönderna betraktades som anställda avstaten och inte som egna företagare. Regeringensambition är tydligen att avveckla delar av dettastöd. Det är ett steg i rätt riktning, och det tyckerjag är bra. Men det är inte tillräckligt. Det bordevara lika viktigt att likställa svenska bönder här somdet är att ge dem CAP:s inkomster vidett EU-medlemskap.Herr talman! Här hade jag tänkt att förklara litetnärmare vad jag menar. Men för att spara tidhoppar jag över ett par sidor i mitt manuskript.Herr talman! gickSocialdemokraternas partisekreterare ut i pressenunder stort buller och bång och meddelade atteftersom bl.a. bönderna får så stora fördelar av ettEU-medlemskap, borde de vara med om att betala.Vi har också hört ge uttryck förungefär samma tanke. Jag vill vända mig till henneoch fråga: Är detta allvar eller är det bara ett spelför galleriet?Jag är glad att Socialdemokraterna delar minuppfattning om stödet till skuldsatta bönder. Menhär har chansen att på siktspara genom att stödja vårareservationer. Dessa pengar kan avsättas tillavgiften till EU. Tänk, , vilketfint argument för alla negativa socialdemokraterinför omröstningen! Om det känns alltför svårt attrösta med Ny demokrati, kan ni yrka på återremiss.Då kan betänkandet skrivas om så att förslaget fårformen av ett utskottsinitiativ.Herr talman! Jag nämnde summan 360 miljonerkronor. Ny demokrati har nämligen förutomavvecklingen av de anslag jag har nämnt dessutomförordat ett generellt sparbeting hos allamyndigheter motsvarande av anslaget.Om regeringen menar allvar med sina ambitioneratt spara med tanke på den skenande statsskuldenoch det stora budgetunderskottet, kan dennamöjlighet utnyttjas. Jag medger att det är inte någotstort belopp. Men jag anser att det har ett stortsymbolvärde i att visa sina avsikter. Det är intenågon orimlig begäran att spara påomkostnadsbudgeten. Det vet alla vi som har vårarötter i storföretag. Där är sådana krav mer regelän undantag. Givetvis blir det skrik och gnäll, menföretaget överlever.I det sammanhanget vill jag framföra att det kanfinnas samordningsvinster vid en sammanslagningav ,och sombör undersökas. I den mån verksamheterna kankostnadseffektiviseras bör samordning övervägas.Herr talman! Utskottets majoritet har ibetänkandet riktat skarp kritik mot regeringens sättatt redovisa underlaget för beslut. Det är ganskaintressant att Socialdemokraterna inte barakritiserar denna regering utan även i lika hög gradtidigare regeringar. Att man brukar göra fel äringen anledning att fortsätta att göra fel. Jag glädermig åt att utskottet har kommit fram till dennasjälvklara insikt.Socialdemokraterna har dock tvingats backa frånden fräna kritik som framgår av deras motion. Jaguppfattar det som att motionen uppenbarligensaknar substans. Det märks tydligt, herr talman, attvi närmar oss valet.Efter att jag har suttit i jordbruksutskottet nästanen hel mandatperiod har jag funnit att det råderständigt återkommande dispyter om vad som ärriktigt beträffande det underlag som är bas förutskottets beslut. tvingasoupphörligt att införskaffa kompletterandeinformation. Jag har vid upprepade tillfällen väcktmotioner om vikten av kontinuitet, korrektunderlag samt överblick av hela jordbrukspolitikenpå lång sikt. Jag gläder mig åt att fler än jag inserdetta. Av naturliga skäl kan regeringspartierna inteinstämma, åtminstone inte officiellt.Jag stödjer givetvis alla Ny demokratisreservationer. Men för att vinna tid yrkar jag barabifall till reservationen som gäller mom. 2, 8, 10, 11och 23. I övrigt yrkar jag bifall till utskottetshemställan i betänkandet.Anf. 86 ()replik:Herr talman! började sittanförande med att säga att subventioner är avondo. Det gällde även jordbruksföretag. Sedan höllhan en lång plädering om hur företag skall jobba pålika villkor och att det skall inkluderajordbruksföretagare. sade ocksåatt somliga bör inse att är en isoleradmarknad.Slutsatsen blir följande, . Attstödja regeringspartierna och regeringen innebäratt gå ifrån en politik som leder just dit ChristerWindén tycks vilja, nämligen till en bättreanpassning mellan produktion och konsumtion. Jagtycker att slutsatsen blir ologisk.Vidare var det den kritik vi gemensamt har förtfram. säger att det saknas substansi Socialdemokraternas fräna kritik och samtidigtläser han upp sin egen fräna kritik mot regeringen.Vi är överens när det gäller redovisningen av denekonomiska bilden men också om att denhelhetssyn på de olika frågorna som borde ha varitmed i propositionen inte finns där.Christer Windén tog också upp . Jag tycker inte att det harsagt är så märkligt. Skall bli medlem ieuropeiska unionen, måste betala18--20 miljarder i medlemsavgifter. Det är intekonstigt att de olika partierna funderar över varpengarna skall tas från. Jag antar att även Nydemokrati känner ett visst ansvar och funderar. Depengarna kommer nog att tas litet här och där --även från bönderna.Anf. 87 (nyd)replik:Herr talman! Jag började mitt anförande med attsäga att subventioner till näringslivet är av ondo.Jag tycker att det är viktigt att påpeka detta. Detfinns många tillfällen när subventioner inte är avondo.Margareta kritiserade vad jag sade. Jaghoppade över en bit i mitt manuskript. har emellertid Ny demokratitillsammans med regeringen accepterat att ettmedlemskap betyder att vi måste återgå till enreglering som liknar den vi hade årsbeslut. Jag beklagar detta, men accepterar det somen del av det pris vi måste betala. Det betyderenkelt uttryckt att svenska bönder kommeromedelbart vid inträdet i EU att åtnjuta sammainkomster som sina kolleger. Det innebär ett rejältlyft, speciellt för växtodlingen. Är det då interimligt att ha ungefär samma regler även påkostnadssidan? Jag har hävdat detta ett otal gånger,men får inte respons -- åtminstone inte officiellt.Men bakom kulisserna blir jag dunkad i ryggen.Vidare var det den kritik som framförts ibetänkandet. Det är alldeles riktigt att jag harsamma uppfattning som omden kritik som förts fram i betänkandet. Menmycket av den kritik som står iSocialdemokraternas motion harSocialdemokraterna inte yrkat bifall till underutskottsbehandlingen. Det var den kritiken jagavsåg. Jag utgår från att eftersomSocialdemokraterna backar på en sådan fråga i ettsådant läge har Socialdemokraterna inte tillräckligtpå fötterna.Vad gäller uttalande vill jag säga attdet som jag föreslog ärallvarligt menat. Det är inget spel för galleriet jaggör. Det är nämligen på det sättet att om jag nuföreslår en avsevärd besparing i budgeten och omman menar allvar med att skära ned på desubventioner som går till bönderna, då är det bättreatt skära ned på sådana bidrag och sådant stöd somär konkurrenssnedvridande, speciellt om de inteförekommer i den gemensammajordbrukspolitiken i den europeiska unionen.Anf. 88 ()replik:Herr talman! Det jag inte förstår med ChristerWindéns resonemang är varför vi i förväg måsteanpassa oss. Socialdemokraternas politik har juvarit att om vi blir medlemmar i den europeiskaunionen skall vi gå in i den med en produktion ibalans. Vi ha ansett att det skulle vara en styrka fördet svenska jordbruket, men den ståndpunkten harvi inte fått gehör för. har i ställetvarit med om att backa upp en politik som harinneburit att vi producerat för mycket i Sverige.Det som vi socialdemokrater uttrycker i vår motionär en ganska ordentlig kritik; det är sant. Men vityckte att det var viktigt att få majoritet för detuttalande som vi gör i betänkandet, vilket innebäratt regeringen kritiseras på de punkter som vi anservara viktiga. Regeringen har nämligen varit och ärfortfarande mycket slarvig i sittpropositionsskrivande, och regeringen skjuter helatiden frågorna framför sig. Till bilden hör att denekonomiska redovisningen är mycket undermålig.Anf. 89 (nyd)replik:Herr talman! Jag skall fatta mig kort. Jag sade attvi har accepterat en anpassning till denjordbrukspolitik som bedrivs inom Europeiskaunionen av det skälet att vi instämmer i önskemåletatt få slippa en lång infasningsperiod. Vi kan dådirekt anta EU:s politik på detta område.Jag sade också ganska klart i mina anföranden attjag beklagar detta, men att det är ett pris som vi fåttbetala. Det är inte helt i överensstämmelse medmin personliga övertygelse, men jag måsteacceptera det.Den förklaring som lämnadevad gäller kritiken av regeringens sätt att skrivapropositioner och dess sätt att redovisa siffroraccepterar jag.Anf. 90 ():Herr talman! harVänsterpartiet ett program som gick underarbetsnamnet ekologiskt näringspolitik när vi iVänsterpartiet arbetade med att ta fram det. Dethandlar om en näringspolitik som är uthållig.Naturligtvis gäller en sådan politik ävenjordbruksnäringen.Vi kan kalla begreppet vad vi vill, men alla är säkertöverens om att det är det uthålliga jordbruket, dvs.den uthålliga livsmedelsproduktionen, som endastär värd namnet livsmedelspolitik.Vilka styrmedel har vi då? Naturligtvis har vi desom staten bidrar med. Detta betänkande är ettbudgetbetänkande: Statsbudgeten för budgetåret1994/95. Men som det har sagts tidigare får vi inteden fullständiga bilden genom detta betänkande,som grundas på budgetpropositionen.Den konstruktion som vi har beträffandearealstödet bidrar i mycket liten utsträckning tillutvecklingen av jordbruket i den uthålligainriktning som jag talade om. Regeringen kommeratt lägga fram en annan proposition, och vi kommeratt debattera den framöver. Exempelvis tarregeringen bort den differentiering av arealstödetsom funnits, som grundas påavkastningsnivån. Det är alldeles utmärkt. Men omvi nu har ett arealstöd -- såvitt jag förstår finns detfortsatt politisk majoritet för en sådankonstruktion -- bör det vara ett rakt sådant.I finns av åkermarken men man får3 % av arealstöd. Det är naturligtvis inte bra. Detskulle bli betydligt bättre med ett rakt stöd. Ett raktstöd skulle också omfatta de ekologiskt anslutnaKRAV-odlarna, de som arbetar med principer sombidrar till det långsiktiga och uthålliga jordbruket.Andra styrmedel som bör stödjas är naturligtvisrådgivning och utbildning. Det skulle kunna skegenom att man förbättrar det ekonomiska stödet tillrådgivning och utbildning. vill ökadet betydligt. Pengarna får vi genomomställningsåtgärderna i jordbruket.Herr talman! Jag yrkar bifall till min meningsyttringi mom. 13.Anf. 91 ():Herr talman! Då behandlarjordbruksutskottets betänkande nr 13, gällandestatsbudgeten för /95, befinner vioss i en situation som är annorlunda än vanligt.Förhandlingarna om svenskt medlemskap i harjust avslutats, och vi ser fram emot en fördjupaddebatt om vad detta medlemskap kommer attinnebära för svenskt jordbruk och svensklivsmedelsförsörjning.Utan tvivel kan det konstateras attförhandlingsresultatet är gott på de flesta punkter, imånga fall över förväntan. Det känns bra att kunnakonstatera detta, inte minst mot bakgrund av denmålsättning som den borgerligafyrklöverregeringen slog fast iregeringsförklaringen . Då slogs fast atten viktig punkt var attföra in i den europeiska gemenskapen. Detslogs fast att svenskt jordbruk och svensklivsmedelsindustri skulle vara starkt ochkonkurrenskraftigt vid inträdet.Regeringens arbete har varit att sökaanpassa livsmedels- och jordbrukspolitiken till dennya verklighet som blivit följden av vårmedlemsansökan, som ju lämnades in av den förraregeringen, med mycket brett stöd i dennakammare.De nödvändiga förändringarna innebärkorrigeringar av livsmedelpolitiska beslut.Från regeringssidans partier har vi inte tvekat närdet gäller att föreslå dessa förändringar, även om depå många punkter innebär ett avsteg från detongivande principerna beslut. Det gällernu att ge svenskt jordbruk och svensklivsmedelsindustri möjligheter till överlevnad ochutveckling med de nya förutsättningar ochspelregler som ett medlemskap medför.Självfallet kommer efter ett beslut ommedlemskap att tillsammans med andra länder ochi anda arbeta för avreglering ochmarknadsanpassning. Jag anser mig därmed, herrtalman, ha besvarat Ny demokratis reservation nr 1i motsvarande avseende.Vi har ej heller kunnat godta Ny demokratis förslagtill anslagsneddragningar utöver regeringensförslag, då det inte går att förutse behovetav förändringar med hänsyn till EU-medlemskapet.Detta gäller inte minst Jordbruksverketsverksamhet.Herr talman! På ett par punkter har Ny demokratigjort gemensam sak med Socialdemokraterna,varför regeringspartierna tvingats avgereservationer till betänkandet. I reservation nr 3,gällande anslag för stöd till skuldsatta jordbrukare,som socialdemokrater och nydemokrater vill tabort, ställer vi upp för ett oförändrat anslag.Detta anslag, som utnyttjats i litenomfattning, bör dock finnas kvar med hänsyn tillsitt ursprungliga syfte. Avsikten enligtstödförordningen var att stöd kunde lämnas tillsärskilt skuldsatta jordbrukare, som till följd avbl.a. avvecklingen av den internamarknadsregleringen och på grund avomställningen särskilt kunde anses ha drabbats.Risk finns att behovet ökar, då omställningsstödenminskas och avvecklas. Regeringen har också iproposition 1993/94:157 föreslagit att stöd ur justdetta anslag skall kunna utgå till trädgårdsföretagmed motsvarande problem. Det är någonting atttänka på för oppositionen, som har chansen attändra sig och rösta på reservation nr 3. Man brukarofta tala väl om trädgårdsnäringen men lever dåligtupp till principerna, inte minst med hänsyn till deproblem som är akuta på en del områden.Socialdemokrater och nydemokrater utgörmajoriteten i utskottet då de gemensamt riktarkritik vad gäller regeringens budgetarbete påjordbruksområdet. De talar om bristande helhetoch öppenhet i redovisningen av budgetförslagetoch finansieringen. Dock konstaterar de att åretsbudgetförslag härvidlag inte på något avgörandesätt avviker från vad som varit brukligt undertidigare års budgetarbete. Således faller kritikenockså tillbaka på tidigare socialdemokratiskaregeringar.Herr talman! Vi delar den uppfattningen, och viframhåller detta i reservation nr 4. Där vill vi ocksåsamtidigt konstatera att det av olika skäl kan varalämpligare att bryta ut vissa delar från den ordinariebudgetbehandlingen. Ofta sker detta med syftet attuppnå en mer genomarbetad prövning av ettsärskilt budgetområde.En ny ordning kan dock bli verklighet framöver.Riksdagsutredningen har nämligen nyligenpresenterat ett förslag om en ny ordning förbudgethanteringen. Förslaget är inriktat på attbudgetförslaget skall vara fullständigt när detavlämnas och att regeringen normalt icke skallkunna lägga fram kompletterande budgetförslaginnan budgetårets början. Antalet anslag istatsbudgeten begränsas, och budgetförslaget gesen sådan utformning att det kan användas somresultatstyrning.Alla anslag skall i princip bruttoredovisas, varvidinkomster och utgifter redovisas var för sig. Depåtalade problemen skulle -- oavsett regering --bortfalla om förslaget genomfördes.Herr talman! Jag framhöll inledningsvis attregeringen tagit ansvar för att genomföraförändringar av jordbruks- och livsmedelspolitikenmed hänsyn till de nu i grunden förändradeförutsättningarna, i förhållande till vad som gälldedå fattade beslut 1990.Detta kan tyvärr inte sägas om densocialdemokratiska oppositionen. Man har helatiden sökt sätta käppar i hjulen och motarbetat dennödvändiga anpassningen till och infasningen iEG:s jordbrukspolitik CAP.Socialdemokraternas budgetalternativ påjordbrukets område är utmanande och -- det vill jagunderstryka -- ansvarslöst.Arealersättningarna, som skall kompensera för ettlägre spannmålspris, vill de ta bort som deföreslår ett ytterligare sänkt spannmålspris med 15öre/kg. Dessutom föreslås höjdaproduktionskostnader genom högre priser påhandelsgödsel och växtskyddsmedel. Därutöverhar de motarbetat regeringens strävan i övrigt attunderlätta för företagande och investeringar.I stället förordar den socialdemokratiskaoppositionen ett s.k. inkomststöd. Detta föreslåsutgå som ersättning för det arealstöd somregeringen steg för steg vill EU-anpassa för attskapa konkurrensneutralitet.Socialdemokraternas förslag är alltså utmanande,och de syftar tyvärr mer till att skapa motsättningarmellan brukare i norr och söder än till omsorg omsvensk livsmedelsproduktion.Vidare talar Socialdemokraterna om att man skallvara konsumentinriktad. Inser inte nisocialdemokrater att den politik ni förordar pålivsmedelsområdet hotar att slå hårt just motkonsumenternas möjligheter att köpasvenskproducerad mat ? Om er politikpå detta område genomfördes skulle den äventyrasvensk livsmedelsproduktion och därmed leda tillhögre priser och ett stort importberoende.Jag vill vädja till , ordförandeni jordbruksutskottet: Ta ansvar! Medverka inte tillatt äventyra många av de arbeten som finns inomden svenska livsmedelsproduktionen! Hjälp till attskapa goda förutsättningar också för den svenskalandsbygden !Socialdemokraterna vill i reservation nr 6 ha ettsamlat utvecklingsprogram för skogen och kräveratt regeringen skall återkomma med en rapportangående måluppfyllelse för skogspolitiken 1997.De vill också ha ett förslag om hur den långsiktigafinansieringen av naturvården skall klaras.Socialdemokraterna slår in öppna dörrar.Regeringen har föreskrivit i regleringsbrev förinnevarande budgetår att inom enfyraårsperiod skall göra en redovisning ochutvärdering av den nya skogspolitikens effekter,särskilt med avseende på miljömålet. Utskottetförutsätter att regeringen återkommer tillriksdagen med eventuella förslag.Herr talman! Jag vill yrka bifall till reservationernanr 3 och nr 4 och i övrigt till utskottets hemställan.Anf. 92 ()replik:Herr talman! säger att denborgerliga politiken syftar till överlevnad ochutveckling. Då vill jag fråga: Leder också ökadcentralstyrning och nya subventioner tillöverlevnad? Ja, det gör det möjligen. Men leder dettill utveckling?Ingvar pratar om vad man vill att Sverigeskall göra som medlemsland inom EU, och hansäger att man där skall arbeta för avreglering ochmarknadsanpassning. Jag vill fråga: I vilken takttror att detta skall ske? Är dettarealistiskt, med tanke på de mycket starkalantbrukarorganisationer och krafter som finns inteminst i ?Ingvar tar också upp trädgårdsnäringen,och han tycker att vi skall stödja regeringens förslagpå den här punkten. Jag vill då påpeka att vi, tillskillnad från regeringen, har lagt fram ett förslag ijust den motion som är kopplad tillbudgetpropositionen. Regeringen orkade nämligeninte ta fram den frågan där.Vi har satsat 27 miljoner. Vi har alltså de pengarna,trots att vi har avstyrkt de 10 miljoner somregeringspartierna ville behålla därför att de villeföra över dem från den ena propositionen till denandra. Bara detta visar hur absurt arbetet är, närman inte kan ha en överblick utan måste säga iutskottet att vi inte skall avslå de 10 miljonerna,därför att de behövs på ett annatanvändningsområde i en annan proposition. Jagtycker att bara av den anledningenborde erkänna att regeringen arbetar mycketkortsiktigt.Ingvar säger att vi vill skapa konfliktmellan norr och söder. Det vill vi inte, men jagutgår från att också -- när hanräknar på hur den här politiken har slagit för olikadelar av vårt land och för olika kategorier avbrukare -- inser att det har skett en förskjutning.Det har i alla fall regeringen insett i den propositiondär jordbruket i norra behandlas. Medanledning av den propositionen skriver vi just numotioner. I propositionen står det att det har sketten förskjutning från norr till söder och frånanimalier till vegetabilier. Det är inte vi som skaparden konflikten, utan det är regeringens politik. Jaghoppas att kan vara så vänlig atterkänna det.Det vore skönt om också kundebekräfta det jag sade i mitt inledningsanförande,nämligen att det som jordbruksministern går utmed som en besparing är en chimär besparing.Pengarna tar man genom att tömmaregleringskassan.Anf. 93 () replik:Herr talman! går till attack ochtalar om en ökad centralstyrning. Vi har inte velatöka centralstyrningen, men vi upplever attsocialdemokraterna, inte minst genom MargaretaWinberg som är ordförande i jordbruksutskottet,är väldigt negativa till en anslutning till EU.Vi ser EU-medlemskapet som en möjlighet försvenskt jordbruk och svensk livsmedelsproduktionatt hävda sig.