prot · GH09101 · 1994-05-03 00:00:00 — Departementetsljumma inställning i denna fråga har på sina hålluppfattats på det sättet.Nu uttalade ändå Per att det även kanfinnas sådana här personer i kretsen av politiskt ochfackligt förtroendevalda eller bland dem somarbetar inom sådan samhällsverksamhet. Dettackar jag för. Jag utgår ifrån att vi kommer att seallmänrepresentanter i högskolestyrelserna. Jag vetatt ''allmänrepresentant'' som begrepp inte finnslängre, men jag använder det . Jag hoppas alltsåatt vi kommer att få se sådana personer ihögskolestyrelserna även fortsättningsvis.Anf. 21 Utbildningsminister ():Fru talman! Det sistnämnda är väsentligt.Allmänföreträdare är inte längre ett begrepp. Detär mycket medvetet. Regeringen eftersträvarnämligen inte företrädare. Vi eftersträvarkompetenta människor i styrelserna. Vi letar inte iförsta hand efter företrädarskap utan eftermänniskors personliga resning, förmåga, kunskapoch erfarenhet.Överläggningen var härmed avslutad.6 § Svar på fråga 1993/94:488 om de mindre ochmedelstora högskolornas forskningssamarbeteAnf. 22 Utbildningsminister ():Fru talman! har frågat mig vadskälet är till dröjsmålet för regeringens beslut attfördela av beslutade resurser för demindre och medelstora högskolornasforskningssamarbete.Syftet med medlen för forskningssamverkan inätverk med universitet och fackhögskolor är attstärka forskningsmiljöerna vid de mindre ochmedelstora högskolorna. För att åstadkomma dettakrävs att de föreslagna nätverken har en tydligvetenskaplig ledning, en samlad inriktning medkoppling till högskolornas respektive profiler inomgrundutbildningen samt långsiktighet.Nätverksansökningarna, som bedömts av enberedning bestående av representanter förforskningsråden samt , uppvisade i deflesta fall stora brister i dessa hänseenden. Det hardärför varit nödvändigt att från högskolorna begärakompletterande information som konkretiserarnätverkens organisation och verksamhet.Regeringen fattade utifrån beredningens förslagoch högskolornas kompletteringar i årett beslut som inte enbart utgör en ökning avresurserna utan även skapar förutsättningar förkvalitet i den verksamhet som nätverken bedriver.Beredningen av fördelning av medel /95 förforskningssamverkan med näringslivet pågår.Regeringen ämnar fatta ett beslut i detta ärendeföre i år.Anf. 23 ():Fru talman! Jag konstaterar att det går litetlångsamt i regeringens beredningsarbete.Beslut i denna fråga fattades tidigt förra våren.Regeringens proposition kom /mars, ochberedningsarbete har kunnat pågå . ,när det är kvar av innevarandearbetsår för högskolorna, kommer beslutet. Det ärotillfredsställande.Jag har haft anledning att titta på beslutet, och jagundrar litet grand över det. Det sägs att denredovisning som högskolorna gör av sittnätverkssamarbete med ökadeforskningskontakter skall ligga till grund förbeslutet . Det handlar inte omvilken redovisning som helst. Man skall redovisainom vilka ämnesområden som aktiviteterna harbedrivits, omfattningen av forskarutbytet, vilkakvalitativa förbättringar av forskning ochforskarutbildningar som är ett resultat avnätverket, långsiktigheten i verksamheten, vilkenomfattning nätverken har, vilken omfattningstudiestödet till forskarutbildningen har osv.Avtal måste upprättas för allt detta innan man kansätta igång. Det är, som sagt, kvar.Vad har regeringen för syn på verkligheten förhögskolorna?Anf. 24 Utbildningsminister ():Fru talman! För att bemöta påpekande kan jag säga att regeringennaturligtvis skulle ha kunnat fatta ett besluttidigare. Men jag ville inte göra det, eftersom jaginte ansåg mig kunna ta ansvar för kvaliteten i detmaterial som jag hade fått mig tillsänt. Det tog såhär innan jag fick in ett material frånhögskolorna som jag kände att regeringen kunde hasom grund för ett beslut som ändå gäller ettansenligt antal miljoner.Inför nästa år begär vi att högskolorna så konkretoch snabbt som möjligt skall göra en redovisning.Vi skall vara vidsynta i den mån det inte är möjligtatt redovisa alla enskilda detaljer. Men kvaliteten iden del av redovisningen som är möjlig att göraskall vara hög. Då vet vi att de pengar somriksdagen anslår till dessa ändamål kommer mycketväl till pass. De blir ett medel för att införa enspännande, intressant och utmanandeforskningsstruktur vid de mindre och medelstorahögskolorna.Anf. 25 ():Fru talman! Det tycks mig vara stor skillnad mellanregeringens utspel om vad man vill göra medforskningsförstärkningar av olika slag och vad somblir resultatet i det dagliga beslutsfattandet.Riksdagen har alltså ställt 40 miljoner tillförfogande för innevarande budgetår. Av dessa blirdet inte något resultat, eftersom beslutet frånregeringskansliet först kom . Det ärfaktiskt en otillfredsställande situation.Det vore en sak om detta var det enda beslut somhar fattats sent, men det finns faktiskt ganskamycket på forskningsområdet som det inte harfattats beslut om. Det gällerinternationaliseringsåtgärderna; drygt hälften avpengarna ligger fortfarandekvar. Det gäller övriga forskningsstödjandeåtgärder i fråga om forskarutbildning; de pengarnatycks inte heller vara fördelade.Det blir något underligt om fattar beslutom att bevilja medel för verksamheter ochregeringen sedan inte bryr sig om att jobba så hårtmed frågorna att det faktiskt kan bli någonverksamhet av det.Anf. 26 Utbildningsminister ():Fru talman! Menar att jag skall geavkall på kvaliteten bara för att få ut pengar tillhögskolorna? Är det detta råd som oppositionenger till regeringen?Anf. 27 ():Fru talman! Jag är mycket tacksam över den frågan.Jag tror att utbildningsministern vet svaret på den.Självfallet skall man inte ge avkall på kvaliteten.Jag tror inte att det har handlat om det. I det härfallet har papper skickats fram och tillbaka -- jaghar kunnat följa en del av denna process. Det hargått att skynda på den här processen, även medbibehållen kvalitet.Det finns ett glapp mellan hur tjusigt man målarupp det man skall göra och vad som händer i detdagliga beslutsfattandet. Det verkar som omdepartementsledningen inte har tid att sysslaordentligt med det här. Man har väl fullt upp medandra frågor som skall diskuteras på konferenser?Anf. 28 Utbildningsminister ():Fru talman! Att vi ägnar tid åt konferenser för attsamtala med alla de medarbetare som vi har i detstora högskolesystemet är visst och sant. Jag är gladöver att vi gör det. Där lär vi oss alla mycket nyttigt.Jag tror att även skulle lära sigett och annat på dessa konferenser. Hon ärvälkommen till dem när som helst.Jag inbjuder att när som helst tadel av alla handlingar i målet om handläggningen avdessa frågor. Hon skall då få reda på vilka krav somvi har ställt för att få upp kvaliteten och inte minstöka de stora högskolornas engagemang i de mindreoch medelstora högskolornas forskningssamarbete.Detta arbete har dess värre tagit än vadjag hade hoppats. Men i valet mellan att slarva ochdela ut pengar för tidigt och att ställa krav påkvaliteten väljer jag att ställa krav på kvaliteten ochse tiden an. Jag är nämligen medveten om attforskningssamarbete är ett långsiktigt engagemangsom det gäller att lägga en god och stabil grund för.Anf. 29 ():Fru talman! Självfallet finns det ingen som vill skall slarva med den här typen av beslut, menjag konstaterar att beredningstiden har varit ett år.Det är faktiskt nonchalant mot högskolorna, medtanke på att de har önskemål om att komma igångnu när de väl har fått ett besked om detta.Regeringen inbjuder att fatta beslut om40 miljoner till nätverkssamarbete men bryr sig inteom att verksamheten skall komma igång. Det ärsamma lättsinne -- fast med motsatta förtecken --som när Per tar sig friheten att överskridasitt eget departementsanslag med 43 %.Anf. 30 Utbildningsminister ():Fru talman! Jag vill påpeka för attjag gärna fattar bevillningsbeslut hur fort som helstmen inte om högskolorna inte ger mig ett underlagför att fatta beslutet. Då avstår jag.I fråga om den andra insinuationen från om överskridandet av departementetsanslag vill jag säga att jag beklagar att jagfelbudgeterade kostnaden för att avveckla ett antalcentrala myndigheter. Det har jag också sagt tillriksdagen. Jag måste dock tillägga, fru talman, attjag är rätt stolt över att jag går till ochtalar om detta och inte gör som gjorde i Utbildningsdepartementetföre mig. De smusslade undan överskridandena.Anf. 31 TALMANNEN:Jag medger ytterligare varsitt inlägg.Anf. 32 ():Fru talman! Vi kommer kanske något utanfördagordningen, men detta kan inte stå oemotsagt.Tidigare har man nämligen haft ett system förbudgetar som innebar att man fick göraomprioriteringar. har vi en rambudget.Per kan inte skylla tidigaresocialdemokratiska regeringar för att han inte kanhålla sig inom sin rambudget.Anf. 33 Utbildningsminister ():Fru talman! Det gör jag alls inte. Jag gick tillriksdagen och medgav precis hur det var. Jag sadeatt jag felbudgeterade kostnaderna föravvecklingen av ett antal centrala myndigheter.Detta kan emellertid inte, fru talman, undanröjadet faktum att samma anslag överskreds med 12miljoner kronor medsocialdemokratiskt regerande.Överläggningen var härmed avslutad.7 § Svar på fråga 1993/94:479 om SamhallsABAnf. 34 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat migvilka åtgärder jag är beredd att vidta så att Samhallsverksamhet inte otillbörligt konkurrerar ut enskildanäringsidkare.Samhalls uppgift är att bereda meningsfulla ochutvecklande arbeten för arbetshandikappadegenom att producera varor och tjänster ikonkurrens med övrigt näringsliv. Dengrundläggande utgångspunkten är attverksamheten skall bedrivas enligt affärsmässigaprinciper på marknadens villkor. Den statligaersättning som erhåller får inte påverkaSamhalls prissättning så att övrigt näringsliv utsättsför osund konkurrens.När det gäller konkurrensfrågornas hantering harSamhall inrättat det s.k. tillsammansmed ett antal näringslivsorganisationer.Kontaktrådet skall vara en opartisk instans ditföretag kan vända sig med klagomål i de fall deanser sig utsatta för otillbörlig konkurrens frånnågot företag inom . Under år1993 behandlade 16anmälningsärenden. I ett fall bifölls klagomålet.Eftersom det finns en instans som behandlarotillbörliga konkurrensfrågor inomSamhallkoncernen bör det företag som anser sigutsatt för sådan konkurrens vända sig dit.Anf. 35 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Enskilda företagskall självfallet vända sig till . Men deexempel som jag gav i min fråga tog jag upp baraför att visa på en långsiktig utveckling. harju genom nya branscher kommit att spänna över ettvidare fält. I en glesbygd såsom har tusen anställda kan det vara mycketkänsligare än i andra områden, eftersomkundunderlaget i glesbygden är begränsat.De branscher som jag nämnde i min fråga, hotelloch restaurang samt livsmedel, har ett begränsatkundunderlag. Såsom exempel tog jag upp FolketsHus i , som gick i konkurs och därSamhall övertog hotell- och restaurangdelen.Eftersom det finns bara en enda näringsidkare påorten, hamnade man naturligtvis i en mycketsvårare situation än man skulle ha gjort i entätbefolkad region.Situationen har blivit betydligt försämrad även försmå livsmedelshandlare, och har i länetövertagit flera livsmedelsbutiker och ävenbarserveringar. Ägaren av en litenlivsmedelshandel kanske inte går till Kontaktrådetmed sina problem utan lägger ner sin verksamhetoch försämrar därigenom servicen i glesbygd. Denlångsiktiga utvecklingen är mycket bekymmersam.Anf. 36 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! I mindre arbetsmarknader krävs ettspeciellt ansvar. Ser man på handeln i stort, finnerman att det gäller 250 000 anställda. harungefär 250 anställda, alltså en tusendel. Men på enliten ort måste konkurrensfrågorna bedömasspeciellt omsorgsfullt, eftersom kundunderlaget imånga fall inte räcker för mer än en aktör.Jag förutsätter -- och jag är naturligtvis beredd attsamtala i dessa frågor med ledning -- attdet krävs en utomordentligt noggrann hanteringoch en stor eftertanke, så att man inte skadar ettskört näringsliv. På andra ställen på längre avståndfrån konkurrerande butiker där en lanthandel harupphört av sig själv är merän välkommen, eftersom ofta är det endaalternativet.Jag tycker dock att frågor av denna typ på ett ellerannat sätt skall komma till del.Kontaktrådet är allsidigt sammansatt. Hälften avledamöterna företräder näringslivet och hälftenSamhall.Anf. 37 ():Fru talman! Det är nödvändigt attarbetsmarknadsministern beaktar även denlångsiktiga trenden. Jag är därför glad överarbetsmarknadsministerns ord. Jag tror nämligeninte att har möjlighet att överblickade av mig påtalade konsekvenserna, som kanskeligger utanför vad skall se på.Kontaktrådet skall ju mer ägna sig åt enskildaföretag från konkurrenssynpunkt.Som jag sade tidigare är det väldigt viktigt attstudera dessa problem i Norrlandslänen. Det har jukommit fler och fler signaler från olikaNorrlandslän, där har utökat sinverksamhet, om att just dessa problem uppstår. Detvore väldigt bra om arbetsmarknadsministernkunde lova att ta sig an uppgiften att granskautvecklingen.Anf. 38 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag lovar att ta samtal.Anf. 39 ():Fru talman! Det tackar jag för.Överläggningen var härmed avslutad.8 § Svar på fråga 1993/94:481 om lanthandelnoch arbetsgivaravgifternaAnf. 40 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! har frågat mig om jag ärberedd att ta initiativ till att de sänktaarbetsgivaravgifterna i stödområde 1 också skallomfatta lanthandelsföretag. Bakgrunden till fråganär att bl.a. hotell, pensionat ochcampingverksamhet har nedsattaarbetsgivaravgifter ochbedriver försäljning av livsmedel, vilketkonkurrerar med lanthandeln.Först vill jag nämna att i sin frågapåpekar att det i den regionalpolitiskapropositionen Bygder och regioner i utvecklingfinns många positiva förslag som kommer att stärkalanthandeln. Jag tackar för det betyget.Nedsatta socialavgifter är ett regionalpolitisktinstrument, vars effekter kan läsas av först på långsikt. Av denna orsak valde regeringen att inte ändrapå reglerna för nedsatta socialavgifter i den nyligenavlämnade regionalpolitiska propositionen.Dessutom leder varje ändring av systemet till nyagränsdragningsproblem. Regeringen valde i ställetatt med andra medel slå vakt om den betydelsefullalanthandeln.Detta görs dels genom att investeringsbidraget höjsfrån till vid investeringar som påtvingaslanthandeln till följd av ändringar i lagstiftningen.Vidare höjs servicebidraget frånmaximalt till . Men dethjälper inte med bara ekonomiska insatser. Olikaaktörer såsom bolag med ombudsverksamhet,leverantörer och distributörer kan -- om de agerarvar för sig -- slå undan grunden för mångenlanthandlares verksamhet. Här harKonsumentverket och enviktig uppgift i att finna samordnade lösningar.Regeringen avser därför att ge , isamarbete med , i uppdragatt inventera vilka distributionsproblem somlanthandeln har och vilka samordningslösningarsom kan vara möjliga. Vidare pågår redan mellandessa myndigheter och ombudsföreträdare ettsamarbete, som syftar till att med hjälp av ny teknikfinna samverkanslösningar inomombudsverksamheten.Anf. 41 ():Fru talman! Jag tackar för svaret. Dennaproposition, Bygder och regioner i utveckling, ärotvivelaktigt ett mycket ovanligt dokument. Förförsta gången lyfts landsbygdsutvecklingen till dehöjder där den hör hemma. I mycket inser man vidläsningen att ministern känner verkligheten pålandsbygden, inte minst när det gäller lanthandeln.Jag har förståelse för att det kan vara svårt medgränsdragningsproblem också när det gäller denspeciella fråga som jag har tagit upp. Man arbetarfaktiskt på olika konkurrensvillkor i ettturistområde, där hotell- ochcampingverksamheten har fått arbetsgivaravgiftensänkt medan så inte ärfallet beträffande lanthandeln. På lanthandelshållär man också tveksam till hur reglerna skall tolkas.På s. 73 i propositionen finns några meningar somjag vill citera. Arbetsmarknadsministern skriver att''de svårigheter som glesbygdsbutikerna har hängerbl.a. samman med konkurrensen frånstormarknader eller andra butiker medlågprisprofil i större orter''. Litet längre fram talararbetsmarknadsministern om ''de ökadesvårigheter som glesbygdsbutikerna har att klara enfortsatt verksamhet med rimlig lönsamhet''.Lanthandeln har mycket små marginaler när detgäller att klara sin verksamhet. Det är bra att manstuderar distributionsproblemen, men jag undrar:Tar arbetsmarknadsministern till sig den direktafråga som jag har ställt?Anf. 42 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Lanthandeln i stödområde 1 har juytterligare ett stöd som jag inte räknade upp. Detär sänkta arbetsgivar... -- Nej,nu blev det litet fel!Jag har ju lagt fram mitt samordnade förslag idenna proposition, och just nu är jag inte bereddatt ompröva det. Däremot är jag naturligtvisberedd att följa den här typen av fråga.Anf. 43 ():Fru talman! Inte minst det sista somarbetsmarknadsministern sade är trots allt enpositiv öppning. Jag kan gå hem till bl.a. ErikPaulsson i och tala om attarbetsmarknadsministern följer frågan.Inom kort träffas en stor samling lanthandlare påett slags lanthandlarriksdag. Jag vill rekommenderaarbetsmarknadsministern att kanske t.o.m. kommadit och förklara dessa saker.Anf. 44e Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag har varit inbjudensom talare och åhörare till dessalanthandlarsamlingar, jag följer deras tidskrift ochanser mig faktiskt ha ett utomordentligt gottsamarbete med dem. Inte minst gäller det nu närfreondiskar och annat skall bytas ut. Lanthandlarnafår faktiskt ett litet lyft genom att de kanmodernisera sig till en högst rimlig kostnad.Anf. 45 ():Fru talman! Det var det stödet somarbetsmarknadsministern var inne på för en stundsedan, när minnet svek.Lanthandlarna är faktist väldigt glada över den härpropositionen. Men man ville gärna lyfta framdetta, en speciell del av konkurrensen som inte skerpå lika villkor.Anf. 46 Arbetsmarknadsminister ():Fru talman! Jag ber att få tacka för hjälpen. Jag höllpå att komma in på fel papper. Tack!Överläggningen var härmed avslutad.9 § Svar på fråga 1993/94:462 om och demänskliga rättigheternaAnf. 47 Statsrådet ():Fru talman! har frågat mig vadregeringen gör för att påminna den turkiskaregeringen om dess ansvar för att mänskligarättigheter respekteras.Denna frågeställning har kommenterats avutrikesminister den 22 marsoch , och jag har själv besvarat en fråga omreligionsfriheten i . Vad som dåsades gäller fortfarande.Fru talman! Som frågeställaren påpekar ärsituationen beträffande respekten för de mänskligarättigheterna i bekymmersam. Den svenskaregeringen framhåller vid våra bilaterala kontaktermed den turkiska regeringen vikten av attrespektera de mänskliga rättigheterna. Ämnet ären återkommande punkt på dagordningen, varförvår inställning är väl känd i Turkiet.En stor del av övergreppen sker inom ramen för deturkiska säkerhetsstyrkornas bekämpning av denkurdiska . har en rätt attbekämpa terrorism, men detta måste ske inomramen för de demokratiska principerna i enrättsstat. PKK har en viktig del av ansvaret för densvåra situationen för de civila i sydöstra , dåman använder terrormetoder som ett medel för attuppnå sina mål.Det är emellertid viktigt att skilja på kurdfråganoch PKK. Vi stöder kurdernas krav på respekt försina kulturella och mänskliga rättigheter. Vi taravstånd från PKK och dess metoder. Frågan omkurdernas ställning bör lösas med fredliga medeloch dialog. har ett egenintresse av attlandets kurder väljer att verka för sina mål medfredliga och demokratiska medel. Häktningen avflera kurdiska parlamentsledamöter urDemokratiska partiet, DEP, på grund avseparatistiska uttalanden, är därför oroande.Den har framfört sin oro överdenna åtgärd, både direkt till turkiska företrädareoch i andra sammanhang, t.ex. iEuroparådets ställföreträdarkommitté där vår linjevann stöd från flera andra länder.De nordiska länderna genomförde enuppvaktning av den turkiska representationen vidESK i och uttryckte sin oro över den senastetidens rapporter om användandet av tortyr iTurkiet. Även i FN har framfört sin oroöver dessa uppgifter.Sverige välkomnar uppslutning bakom dedemokratiska idealen och dess val att som medlemav ESK och göra långtgåendeåtaganden för respekten av mänskliga rättigheter,inklusive accepterandet av den enskildaklagorätten till den europeiska domstolen för demänskliga rättigheterna. Dessa mekanismer är desom har bäst förutsättningar att bidra till attrespekten för de mänskliga rättigheterna i landetförbättras. Vi kommer att fortsätta att påminna denturkiska regeringen om dess förpliktelser attrespektera de mänskliga rättigheterna.Anf. 48 ():Fru talman! Jag vill tacka statsrådet för svaret.Jag delar statsrådets inställning att frågan omkurdernas ställning bör lösas med fredliga medeloch dialog. Det är den enda rimliga vägen.Jag delar också den oro som statsrådet ger uttryckför när det gäller parlamentsledamöterna i ,också därför att de riskerar dödsstraff.Några av oss som var i i samband med delokala valen har fått uppgifter om användande avtortyr. Där blev vi inbjudna bl.a. av företrädare förHuman och fickinformation om deras arbete med tortyrcentrum,som drivs med stöd från bl.a. svenska SIDA.Man skulle gärna vilja utveckla det arbetet ocharbeta med MR-utbildning och forskning i MR-frågor. Man menar att tortyr är en folksjukdom;sedan militärkuppen har en miljon övergrepp skett.Det finns en miljon tortyroffer.Jag skulle vilja fråga statsrådet om det skulle varamöjligt att ge ytterligare ekonomiskt stöd till denhär verksamheten. Det skulle också varapsykologiskt värdefullt att visade att vi villstödja detta viktiga arbete. Det vore en viktigfingervisning till från svensk sida.En miljon kanske skulle räcka -- det är intestorleken som är det viktiga.Anf. 49 Statsrådet ():Fru talman! och jag är naturligtvisrörande överens vad gäller att ta avstånd från ochreagera mot tortyr, och det skulle säkert inte finnasnågon divergerande uppfattning någonstans här ikammaren, även om den hade varit välfylld.I den mån vi på något sätt kan stärka MR-organisationerna är vi naturligtvis beredda att göradet. Jag kan dock inte här i talarstolen stå och lovaut pengar till den ena eller andra organisationen,utan detta får ske på ordinärt sätt genom att enhandling lämnas in och prövas.Men jag vill gärna ytterligare en gång understrykaatt det verkligen ligger i linje med regeringens ochallas mycket starkt uttalade intresse att backa uppMR-organisationer världen över i den mån vi kan.Anf. 50 ():Fru talman! Den oro som jag känner inför MR-utvecklingen i grundas till stor del på detsom har hänt efter valen i mars.Förra veckan hade jag möjlighet att sammanträffamed representanter för den kurdiska kommittén iSverige och fick då veta dels att en av de tidningarsom vi besökte när vi var där har förbjudits, dels har börjat tillämpa den nyaantiterroristlagen, fastän det inte har fattats beslutom den. Enligt turkiska advokater öppnar lagendörren för en ännu större godtycklighet när detgäller rättssäkerheten.Turkiet har slutit upp bakom de demokratiskaidealen, sade statsrådet i sitt svar och hänvisar bådetill ESK och till . Jag skulle vilja frågastatsrådet: det från svensk sida vara möjligtatt göra ytterligare insatser i den här frågan,exempelvis via ESK?Anf. 51 Statsrådet ():Fru talman! Låt mig få nämna att de nordiskaländerna vid uppvaktningen av den turkiska ESK-representationen i föreslog att skullebjuda in en ESK-mission med syfte att studerauppgifterna om tortyr i landet. Jag tyckerpersonligen att det var ett mycket bra initiativ.Men det turkiska svaret var dess värre avvisande.Man hänvisade till att sådana missionerregelbundet besökte landet inom ramen förEuroparådets och FN:s tortyrkommittéer.Man hänvisade också till att accepterar denenskilda klagorätten till den europeiska domstolenför de mänskliga rättigheterna.Det är ett mycket färskt initiativ, och svaret äralldeles nytt för oss på UD. Vi studerar det turkiskasvaret . Men jag ville gärna nämnadet, fru talman, eftersom jag fick frågan av . Det belyser ju ändå att initiativ tas och attvi inte vilar på ärendet.Anf. 52 ():Fru talman!