prot · GH0981 · 1994-03-28 00:00:00 — På miljöområdet klarar inte regeringenav att omsätta sina tankar i genomförbara förslag.Tydligast märks skillnaden mellan borgerlig ochsocialdemokratisk miljöpolitik när det gäller jord-och skogsbruk, där borgarnas markägarintressendominerar över miljöhänsynen. Trots attregeringen nu verkar acceptera sektorsansvaret förmiljön gentemot industrin har det inte gått att fånågot genomslag för detta inom de ariellanäringarna.Under socialdemokraternas senasteregeringsperiod fördes en mycket aktivmiljöpolitik. Det innebar att svensk industri blevvärldsledande på många områden. har tyvärrsvensk teknik och teknisk utveckling hamnat påefterkälken.I stället har vi från en ledande plats i miljöpolitikenkommit långt efter i många frågor. En av dessafrågor fick vi exempel på i Rapport i ettinslag från , där man återvinner avmaterial från husrivning, men också material frånvägar och liknande. Man berättade att detta varmycket lönsamt.Arbete och miljö är de två viktigaste frågorna förvåra ungdomar. I en situation när många gårarbetslösa borde man ta chansen att se till att dearbetsuppgifter som ändå måste göras och somkommer att bli mycket dyrare att genomföra närkonjunkturen vänder uppåt igen utfördes. Vi har ivåra reservationer 1 och 2 pekat på en mängdsådana arbetsuppgifter och anvisar sammanlagt ensumma på tillNaturvårdsverket för att finansiera dessa.Inventeringsarbete, skötsel av naturreservat,restaurering av kulturmiljöer o.d. är exempel påbeprövade sysselsättningar som kan bekostas avAMS-medel. Regeringen borde ha stimulerat tilltidigareläggning av vissa angelägna arbeten. Detgäller bl.a. reinvesteringar i kommunernasläckande vatten- och avloppsledningar, därNaturvårdsverket redovisadeett behov av insatser för . Desammanlagt 310 miljoner som vi anvisar tillenskilda avloppsanläggningar och kommunernasVA-nät framstår naturligtvis i det ljuset somalldeles för litet, men vi skulle i vart fall kunna få igång arbetet. En lika angelägen fråga är sanering avinomhusmiljön i kommunernas fastighetsbestånd.I sitt betänkande Handlingsplan mot buller (SOU1993:65) gör den bedömningenatt man med åtgärder och kostnad av kankomma till rätta med de mest allvarligabullerproblemen i befintlig bebyggelse.Bullersanering är därför ytterligare ett område somlämpligen kan bli föremål försysselsättningsåtgärder. Arbetet med bullervallar,insättning av treglasfönster och isolering av fasaderger anläggnings- och byggjobb.Under den förra lågkonjunkturen utfördesbetydelsefulla natur- och kulturvårdande insatser.Som anförs i reservation 2 bör för vård och skötselav naturreservat, upprustning av leder m.m.anvisas utöver regeringensförslag.Över hela vårt land finns dessutom en rad mindreprojekt med angelägna byggnationer, inventeringarm.m. Det är särskilt två av dessa som vi villuppmärksamma. Det ena projektet är enbesöksanläggning vid den fina fågelsjön för denna anläggning är beräknad tillcirka exklusive projektering. Viföreslår att 8 miljoner extra lämnas till dennaanläggning.Det andra projektet är ett försöksprojekt medhövder för att minska stranderosionen i Skåne.Projektet bekostas till största delen av deberörda kommunerna och av villaägarna i området.Naturvårdsverket har beviljat forskningsmedel fören studie om anläggningarnas påverkan på naturen.Den totala kostnaden för projektet är beräknad till18 . Vi föreslår att riksdagenanvisar för att bidra till försökenatt stoppa stranderosionen. börfå i uppdrag att samordna och prioritera demiljöinvesteringar som görs av kommunerna.Sanering av förorenad mark är ett av de områdensom under rådande lågkonjunktur kan verkasysselsättningsskapande. Som exempel påsaneringsobjekt kan nämnas Sala, där marken ärkontaminerad av bly från gammal gruvdrift ochslagghögar. Avsikten är att schakta bort det överstamarkskiktet med början på lekplatser, skol- ochdaghemsgårdar. Enbart i Sala innebär saneringenkostnader på , och denkan beräknas sysselsätta åtminstone några hundrapersoner. I andra fall krävs betydligt meravancerade metoder för att komma till rätta medproblemen. I vår reservation 12 anvisar vi 100miljoner utöver regeringens förslag försaneringsåtgärder.Sammntaget skulle de av oss föreslagna insatsernage tiotusentals värdefulla arbetsuppgifter förarbetslösa människor. Jag yrkar bifall till samtligasocialdemokratiska reservationer.Herr talman! Skogsbruket har ansvar för miljönoch den biologiska mångfalden, enligt de allmännahänsynsregler som finns i skogsvårdslagen. Visocialdemokrater anser dock att ävenskogsnäringen skall ha ett ekonomisktsektorsansvar för naturvården enligt principen omanvändarnas betalningsansvar. I vår motion ombiologisk mångfald föreslog vi en utredning förutformning av en solidarisk och rättvis natur- ochskogsbruksavgift. Det kravet står fast, eftersomskogen i form av orörd mark för forskning samt förfriluftslivet är av vitalt intresse för samhället. Statenbör inte frånhända sig ansvaret för naturvården.Behovet av att öka de ekonomiska resurserna förintrångsersättning och inköp av naturreservat ärstort. Som föreslås i vår reservation 6 bör anslagetför inköp av mark öka med 22 miljoner kronor.Det ideella arbete som utförs av landet jägare närdet gäller provtagning på och rapportering av älgarsom har insjuknat eller dött i den s.k älgsjukan är avmycket stor vikt. Forskningen om denna sjukdommåste emellertid ges en högre prioritet än vad denhar . Resurser måste kunna avsättas i sådanomfattning att motåtgärder kan vidtas ocheventulla samband mellan sjukdomen ochförändringar i miljön kan klarläggas. Det ärglädjande att utskottet har kunnat komma överensom ett tillkännagivande till regeringen i den härfrågan.Däremot tycker jag att det är litet konstigt att man,som ett enigt utskott understrykerallvaret i situationen och också betonar riskerna förspridning till andra djurarter, inte drarkonsekvenserna fullt ut. Ett tillkännagivande tillregeringen är okej, men det ger inga pengar. Vi villför vår del avsätta särskilda pengar till forskningenför att arbetet skall kunna intensifieras. Ireservation 8 föreslår vi för dettaändamål.Om de övriga partier som står bakomtillkännagivandet verkligen menar allvar, bordeockså de vara med att tillstyrka dessa pengar.Formerna för NOLA- och landskapsvårdsstöd sominfördes av socialdemokraterna har successivtutvidgats, och stöden utgör permanenta inslagi naturvårdspolitiken. Stödet är viktigt också avregionalpolitiska skäl, eftersom de störstabevarandevärdena finns i skogs- ochmellanbygderna. Som föreslås i reservation 10 börför nästa budgetår ytterligare 50 miljoner kronoranvisas för det ändamålet.Mitt anförande och våra reservationerhandlar mest om gröna jobb. Vår motion Jo694,som jag rekommenderar till noggrann läsning,innehåller en beskrivning av vår politik i vidaremening och en påminnelse om krav som vi underdenna mandatperiod ställt i olika sammanhang.Miljöpolitiken i EU, , kretsloppet ochden biologiska mångfalden är områden somsocialdemokraterna prioriterar.Den socialdemokratiska miljöpolitiken syftar tillmiljöhänsyn i alla samhällets sektorer. Därförpåbörjade vi en förändring av skattesystemet samtutformade omställningsplaner för energi-, trafik-och avfallspolitiken. Den borgerliga regeringen hartyvärr inte lyckats fullfölja denna politik trotslångtgående utfästelser om motsatsen.Vi återkommer till miljöfrågorna i flera debatterunder våren. Miljöfrågorna kommer ju in ijordbruks- och skogsfrågorna som kommer upp tilldebatt . Vårt internationella miljöansvarkommer upp i andra debatter. Både ibiståndmotionen och i UNCED-motionen har vividareutvecklat våra synpunkter i denna fråga.Vi ser också fram emot den redovisning ommiljöarbetet i som aviserats och denproposition om en ny miljöbalk som man lovat skallkomma . vet vi inte när denkommer.Herr talman! Jag vill sluta som jag började.Miljöpolitikens viktigaste uppgifter är att skapa enlångsiktigt hållbar utveckling och ge förutsättningarför god hälsa och ett tryggt liv. Den borgerligafyrpartiregeringen har visat att miljöfrågorna intekan drivas framåt i en regering som spretar åt allahåll. För miljöns skull måste nästa regeringinnehålla ett stort mått av socialdemokratiskhandlingskraft. Då kan vi ta tillbaka det svenskainitiativet i miljöfrågorna. Miljön tål inte flerlångbänkar.Anf. 100 ():Herr talman! I min meningsyttring har jagföreslagit ändringar i 10 av totalt 30 moment. Jagstår givetvis bakom dessa. Men jag nöjer mig medatt yrka bifall till meningsyttringen i vad gällermomenten 6, 8, 9, och 23.Det sägs att beslut skall få genomslag.Riksdagens beslut skall gälla till dess riksdagenfattar ett nytt beslut. I samband medenergiskatteomläggningen konfirmerade riksdagenöverenskommelsen att avsätta 500 miljoner kronorför utveckling av energisektorn i miljövänligriktning.I den proposition som lagts fram är det knappastlängre fråga om att medlen huvudsakligen skall gåtill detta. Det är av det totala beloppetpå som föreslås gå till detursprungliga ändamålet. Det kan, herr talman,knappast längre vara fråga om ''huvudsakligen''.Merparten av medlen går till andra ändamål:biologisk mångfald, Miljö- ochnaturresursdepartementets förvaltningskostnader,lantmäteriverksamhet, m.m. Det är säkert bra i ochför sig, men det är knappast fråga om utveckling avenergisektorn i miljövänlig riktning.Att regeringen föreslår ändringar av ettriksdagsbeslut må väl vara hänt. Men att riksdageni en bisats kommer att gå ifrån ett tidigare beslututan närmare motivering är mer anmärkningsvärt.Det man kan kräva när det är fråga om en så storförändring är att regeringen återkommer med enredovisning av hur man skall uppnå riksdagenstidigare beslut.Det finns få sektorer av samhällslivet som har såstor betydelse för miljöarbetet somkommunsektorn. Kommunerna har naturligtviskommit olika långt i miljöarbete. Trots att vi harlagar är vissa kommuner ganska senfärdiga med attuppfylla kraven.Det gäller t.ex. avfallsplaner. Det finns fortfarandekommuner som inte har antagit avfallsplaner. har gjort det på ett ambitiöst och korrekt sätt.En del har gjort det mera med vänster hand. Manhar hyrt in konsulter som har presenterat en plansom har ställts i hyllan, uppenbarligen utanambitioner att uppfylla det som haravsett.Vi i tycker att de kommuner som harvisat senfärdighet skall förmås att drivamiljöarbetet mer effektivt och kraftfullt. Mångaverksamheter som påverkar miljön negativt står utanför samhällets tillsyn. Det är kommunernasom måste dra det tyngsta lasset på detta område.Vi bör alltså analysera möjligheterna att höja denkommunala ambitionsnivån inommiljöskyddsverksamheten.Knappast någon fråga har fått så mycketuppmärksamhet som försurningen, och det medrätta. Det är ett av de mest akuta miljöproblemen.Situationen förvärras sakta men säkert.Kalkningsprogrammen omfattar omkring5 000 sjöar. Vi vet att vi åtminstone behöver tittanärmare på det tredubbla antalet sjöar, plus ettmycket stort antal kilometer rinnande vatten.Dessa vatten är skadade. Skadorna kan inte i ochför sig åtgärdas med kalkning. Men det än ändå viktigt att dettakommer igång på ett helt annat sätt än vad vi hittillshar kunnat göra.Behovet av nykalkning är särskilt stort i Norrlandsinland. Eftersom jag representerar ,tvingas jag åter konstatera att frågan om varmakten ligger i även här får ett uttryck.Situationen är så pass allvarlig att vi kanskekommer att tvingas till en storskalig markkalkning.En sådan kalkning förutsätter givetvis meraforskning. Medel till detta har vi inte. Det beloppsom föreslås i propositionen är otillräckligt. Vi iVänsterpartiet föreslår ytterligare 50 miljoner förkalkningsverksamheten.Ytterligare en faktor som är av stor betydelse bådeför rykte som miljömedvetet land och förvår närmaste omgivning är situationenÖstersjöregionen. Här finns en betydande verbalstimulans. Vi menar däremot att det som krävs ärav en helt annan dignitet. Vi i Vänsterpartietföreslår utöver regeringensförslag. Regeringenföreslår drygt 190 miljoner. Det är knappastnågonting som kan ändra på den allvarligasituationen för Östersjön.Om vi nu utgår från att miljön inte förbättras avverbalt stöd, utan att det är genom att anslå pengarsom staten kan påverka situationen, är detta ettområde som verkligen kan sägas vara eftersatt. Idetta sammanhang kan jag heller inte undgå attkommentera Ny demokratis ställningstagande i denpolitiska debatten.Alla partier säger sig vara miljöpartier. Nydemokrati har i samtliga sina reservationer till dettabetänkande föreslagit minskningar av regeringensföreslagna medelstilldelning. På en punkt, när detgäller åtgärder som inte kostar någonting, kan mankosta på sig det verbala stödet.I fråga om de styrmedel som har -- lagoch att ge anslag -- kan vi konstatera var intressetfrån Ny demokratis sida ligger. Det är fråga omverbalt stöd och ingenting annat.Anf. 101 (nyd):Herr talman! Man blir inte ett bättre miljöparti föratt man lånar upp pengar och ytterligare förvärrarstatsskulden och sedan talar gott om miljön, JanJennehag. Det är att lägga bördan på kommandegenerationer. Det är ni i i och för siginte ensamma om.Det var ett mycket dåligt argument att säga att Nydemokrati på det sättet inte är ett miljöparti. Nydemokrati har heller aldrig varit ett miljöparti, menvi är måna om miljön. Det tror jag är mycketbättre.Ny demokrati anser att ju större konsumenternasmakt blir, desto mindre byråkrati krävs. Det förmed sig att vi anser att har spelatut sin roll i den form det har . Detta är enmålinriktning , varför vi inte harspecifierat vilka delar som bör bantas.Vi anser att man i den nuvarande budgeten bör draner anslaget med 8 miljoner i förhållande tillregeringens förslag. När man sedan ser hurSocialdemokraterna har förslag om ytterligarehundratals miljoner till blir manförvånad.Varifrån tar ni pengar till detta? Bara därför attmiljöfrågor nu är i ropet är det väl inte försvarbartatt låna upp ytterligare hundratals miljoner somkommande generationer skall betala igen?Detta tyder endast på miljöpopulism. Det får ståbåde för och Socialdemokraterna.Jag tror att svenska folket ser igenommiljöpopulism . Sådana dubbla budskapsom ni använder är inte snyggt.Ny demokrati anser att man bör sätta in resurserdär de gör mest nytta per insatt krona. Därför ärdet angeläget att stora resurser används iÖstersjöområdet, där behovet ligger påuppskattningsvis 150 miljarder. Vi vill se en merdirekt och konkret miljösatsning på reningsverk,där svenska företag kan leverera materiel. Vi i Nydemokrati har föreslagit en satsning på ettreningsverk i floden med 75 miljoner i vårbiståndsbudget. Vi anvisar alltså pengar till dettafrån biståndet.Det säger är riktigt. Vi har föreslagiten neddragning av de flesta anslag . Detgör vi med anledning av det statsfinansiella läget.Man kan inte lägga på kommande generationer hurmycket bördor som helst. Det är nödvändigt attålägga myndigheterna mera långtgåendeproduktivitets- och kreativitetskrav än vadregeringen föreslår.Vi står naturligtvis bakom alla reservationer, menför att spara tid yrkar vi endast bifall tillreservationerna 3, 4 och 14.Anf. 102 () replik:Herr talman! säger att det som krävsexempelvis vad gäller är direktaoch konkreta miljöinsatser. Förutsättningen ärtydligen att det inte skall kosta staten någonting.Andra skall betala. Det är oklart hur. Jag utgår frånatt huvuddelen av de åtgärder som behövs inte ivanlig mening är företagsekonomiskt lönsamma påkort sikt.Då kommer vi in på bördan till kommandegenerationer. Jag menar att det sämsta vi kan göraär att överlåta en förstörd miljö till kommandegenerationer. Ett budgetunderskott kan varaallvarligt nog, men i valet mellan dessa två ickeönskvärda ting måste vi ändå försöka rangordnabland de utgifter vi har.Vänsterpartiets ekonomiska politik ger utrymmeför miljösatsningar. Dessa satsningar är ett uttryckför den vikt vi lägger vid miljön. Så länge dethandlar om verbalt stöd och ospecificerade krav påatt andra bör göra någonting är man i miljöpartietNy demokrati -- det var väl närmast så MaxMontalvo försökte framställa det -- beredd tillbetydande insatser.Anf. 103 (nyd) replik:Herr talman! Jag börjar med det sista först, JanJennehag. Jag sade inte att vi är ett miljöparti utanatt vi är måna om miljön. Det är väl en viss skillnad.Jag tror att det finns en viss skillnad vad gällerpopulistiska undertoner. Jag har insett attVänsterpartiet tillsammans medSocialdemokraterna verkligen slår på den storatrumman och framför populistiska synpunkter pådetta område. Det är mig bekant sedan länge.Jag sade faktiskt också att vi har föreslagit att manskall anslå 75 miljoner ur biståndsbudgeten. Vi villta pengar till miljön från ett område där vi anser attpengarna gör mindre nytta.Anf. 104 () replik:Herr talman! Populism kan enligt min meningknappast vara att man är beredd att anslå pengartill miljön och att man vill ta dem från andrasamhällsområden. Populism är enligt mitt sätt att sedet att tala väl om en sak men avstå från att göranågot om det kostar.Anf. 105 (nyd) replik:Herr talman! Det var roligt att höra. Jag hörde inteJan Jennehag säga varifrån dessa pengar skall tasnär han talade förut. Det var just det jag saknade.Anf. 106 ()replik:Herr talman! Jag vet inte riktigt vad med miljöpopulism. I vårt parti har viarbetat aktivt med miljöfrågorna sedan 60-talet.Om det är populism så må det vara hänt. Vi har haftett mycket aktivt program, och jag tror inte riktigtatt det är det som syftar på när hankallar oss miljöpopulister.Vi tycker också att man skall arbeta efter principen''mest nytta per insatt krona''. Det är därför viföreslår att man skall anslå en massa pengar tillmiljöinvesteringar och miljöarbeten som ändåmåste göras. Det är bättre att de görs nu än i enhögkonjunktur då det blir mycket dyrare.Dessa arbetsuppgifter är absolut nödvändiga för attvi skall kunna betala av på en skuld som vi har kommande generation, nämligen miljöskulden.Man beräknade att den uppgick till omkring 260miljarder , och den är förmodligenmycket högre . måste vi börja rättatill de problem som finns. Då ingår bl.a. den typ avarbetsuppgifter som jag räknade upp.Jag kan garantera att varenda kronaav dessa pengar finns redovisad i vår ekonomiskamotion som väcktes som miljömotionen.Vi skapar bl.a. ungefär 90 000 nya arbetsuppgifter.Finansieringen består delvis av en extraskatt fördem som har inkomster över brytpunkten. Denbestår också i att vi tar tillbaks de pengar som denborgerliga regeringen med Ny demokratis hjälp harskänkt till aktieägare genom sänktaförmögehetsskatter, sänkta aktieskatter osv.Anf. 107 (nyd) replik:Herr talman! Det var intressant att höra att detkommer en ny extraskatt igen. Det var bra. Jagundrade just hur man i utskottet kan föreslå att viskall anslå så stora summor utan att egentligen hanågon täckning för det. Vi har fått klart besked påden punkten.Det går inte att vända en trend så hastigt som alla idenna kammare föreslår. Man får vända denmycket långsammare och med ett mergenomarbetade förslag än de som ofta läggs framhär. Man måste ha folket med på alla storaförändringar -- annars blir det ingenting av det. Detni gör -- står och fäktas om att vara värst vad gälleråtgärder -- är helt och hållet populism.Anf. 108 ()replik:Herr talman! Jag kan försäkra omatt vi har folket med oss när det gäller denna typ avarbetsuppgifter. Folket kräver att vi som politikertar itu med de miljöförstöringar som vi genombristande lagstiftning och bristande åtgärder tyvärrhar ställt till med tidigare. Folket vet att det kostar20 miljarder kronor att reparera dåliga VA-ledningar ute i kommunerna, och folket vill attdessa arbeten skall komma i gång så fort sommöjligt. Det är ett exempel.Jag trodde faktiskt att Ny demokrati hade uppfattatvad som står i vår ekonomiska motion om enfemprocentig värnskatt. Det har ju diskuterats häri kammaren av och till i olika sammahang. Jagrekommenderar inte bara att läsavåra miljömotioner utan också den ekonomiska.Det kan finnas mycket nyttig läsning där.Anf. 109 (nyd) replik:Herr talman! Jag tror inte att det är så många avde arbetande människorna som uppskattar en extraskatt eller att man håller på med miljöfrågorna pådetta vis. Jag tror att det är många som gillarmiljöfrågor när man pratar om det generellt -- detär nog ingen som säger emot -- men att betala högaskatter för att åtgärda miljön i en lågkonjunkturtror jag inte att så många ställer upp på.Anf. 110 ():Herr talman! Det är precis som sadehär tidigare. Det sämsta vi kan överlämna tillkommande generationer är en förstörd miljö. Detär grunden för det arbete som vi utför i regeringenoch i andra sammanhang. Det budgetförslag frånMiljödepartementet som vi har att behandla i daghar också denna inriktning.Inga-Britt sade att det inte har hänt såmycket sedan Socialdemokraterna lämnaderegeringsmakten, och att det behövs ensocialdemokratisk kraft för att få fart påmiljöpolitiken. Jag skulle vilja hävda motsatsen.Det har faktiskt hänt en hel del i miljöpolitikensedan Socialdemokraterna fick lämnaregeringsmakten och överlämnaMiljödepartementet till fanns inte med i detsocialdemokratiska regeringsarbetet. Vi väcktemotioner om detta , men man ville integå in på den vägen. Det är egentligen det enda rättasättet att komma fram till ett miljöriktigt samhälle.De som producerar varorna har ett ansvar för attbörja i rätt ända. Dessa frågor behandlas förresteni nästa betänkande också. Allmänheten måste tahänsyn och hjälpa till att skapa förutsättningar fören riktig miljöpolitik och en riktig användning av deresurser vi har.Miljödepartementets budget har en omslutning på1,6 miljarder. Det är en ökning med över 230miljoner . Det är alltså enutveckling som står i kontrast till det Inga-BrittJohansson tidigare försökte ge sken av. Vi görkalkningsåtgärder för nästan 200 miljoner -- 198miljoner noga räknat. Vi gör investeringar inaturreservat på 190 miljoner, och 60 miljoner kantillkomma utöver det. Domänverksmarker gerockså en avsättning som inte är obetydlig. Detåterstår en del att göra för att få arbetet såomfattande som vi egentligen vill ha det.Jordbruksutskottet påpekade detta när beslutet omDomänverkets bolagisering fattades. Det gjordesredovisningar både från departementet ochDomänverket under behandlingen avpropositionerna.Det är inte bara det som står i budgetpropositionensom är viktigt i det sammanhanget. Regeringen äri stort sett klar med ett regleringsbrev där manavsätter till ett ROT-programför att förbättra miljön i bostadsområden. Detgäller buller, allergier, radonsanering av fastigheteroch att kretslopssanpassa olika typer av bostäder.Det här är alltså pengar som kommer att skapa enhel del av de jobb som taladeom och som då skall sättas i relation till det som ståri de socialdemokratiska reservationerna. Det ärlitet grand samma pengar och samma möjligheterdet handlar om.När det gäller bullerfrågor, som Inga-BrittJohansson pratade om och som det också står om ireservationerna, är det kanske riktigt att påpeka attdessa frågor var en följetong vi hadeen socialdemokratisk regering. Riksdagenpåpekade gång på gång att man borde göranågonting åt bullerproblemen, men regeringen varinte särskilt intresserad av att göra något. Sedan hardet kommit en utredning, och det är denutredningens resultat som Socialdemokraterna nufaller tillbaka på, vilket också regeringen kommeratt göra.Bullret är ett angeläget problem, menSocialdemokraterna har inte gått i första ledet föratt lösa det. De satt och bromsade så länge de hadechans att göra det.Som jag sade, är det inte bara den nu aktuellapropositionen som är viktig i sammanhanget. Vihar ju haft en hel del andra propositioner också.Den om kretslopp var avgörande för attmiljöfrågorna skulle komma framåt.Vi har hela resonemanget i finansplanen om enuthållig utveckling, där miljöfrågorna har kommitin i den ekonomiska politiken.