prot · GI0916 · 1994-10-27 00:00:00 — Det är inte rimligt att tänka sig att deskall ägna mental kraft åt att omförhandla ett i en för oss positiv riktning när vi väl säger nej.De har tillräckligt stora uppgifter i de nyaförhandlingarna för att de östeuropeiska länder somverkligen vill bli medlemmar i unionenockså verkligen skall bli det.Överläggningen var härmed avslutad.10 § Svar på interpellation 1994/95:1 om enrättvis och tillförlitlig EU-omröstningAnf. 63 Statsrådet ():Herr talman! Per Gahrtonl har i en interpellationtill statsministern ställt ett antal frågor om bl.a.informationen inför folkomröstningen om EU-medlemskap. Arbetet i regeringen är så fördelat attdet är jag som skall svara på interpellationen.Riksdagen ställde sig bakomutrikesutskottets uttalande att ytterligareinformationsinsatser var nödvändiga i syfte att främjaen allsidig belysning av och diskussion om SverigesEuropasamarbete. har därefter i stortsamförstånd behandlat informations- ochkampanjfrågorna i samband med behandlingen av tvåbudgetpropositioner och av propositionen omfolkomröstning om EU-medlemskap.Statsminister lämnade som bekantden över den svenska ansökan ommedlemskap i unionen. Under budgetåren1991/92 till 1994/95 har därefter sammanlagt 181miljoner kronor avsatts för information och förkampanjverksamhet inför den folkomröstning som vinu står inför. Av de 181 miljonerna har 70 miljoneranslagits för direkt kampanjverksamhet från ja-respektive nej-sidan, varav 10 miljoner genom dens.k. Fälldin-delegationen.Under perioden har en folkbildnings-och informationsinsats av mycket stor omfattninggenomförts i . Bred, saklig och imedlemskapsfrågan neutral information har sprittsgenom folkbibliotek och på postkontoren, entelefonpanel för allmänheten har kunnat svara påfrågor på vardagar och och hjälpa till att talaom var det finns ytterligare information osv. GenomFälldin-delegationens arbete har en mycketomfattande studieverksamhet kunnat genomföras,framför allt genom folkrörelsernas försorg.Det är min uppfattning att den samladeinformation som har lämnats svenska folket och somjag nu har nämnt, inklusive trycksaker från UD:shandelsavdelning, givit en rättvisande bild av EU ochav avtalet om medlemskap i . Den har därförbidragit till att svenska folket får ett allsidigtbeslutsunderlag den 13 november.Per ställer, herr talman, sju konkretafrågor i sin interpellation.För det första frågar huruvidastatsministern är villig att ta initiativ till ett särskiltbeslut i om att blankrösteröver huvud taget inte skall spela någon roll och attden av ja- respektive nej-sidan som får minst en röstmer än den andra skall betraktas som segrare. På dettavill jag svara följande.Enligt folkomröstningslagen skall det i rådgivandefolkomröstningar finnas röstsedlar tillgängliga förblankröster. I lagen om folkomröstning om EU finnsangivet att det finns tre olika alternativ - ja, nej ellerblankröst.I formell mening är folkomröstningen rådgivande.Emellertid har riksdagspartierna förpliktigat sig attfölja folkomröstningens resultat. Det innebär, somframgår av betänkande1993/94:KU50, att den meningsyttring som får fleströster skall avgöra frågan om ett svenskt medlemskapi EU. Det står alltså alldeles klart att om ja-alternativet får flest röster gäller ja-alternativet, fårnej-sidan flest röster gäller nej-alternativet.Blankrösterna spelar här ingen roll. Detta har ocksåbekräftats av olika uttalanden under innevaranderiksdag.För det andra frågar huruvidastatsministern är villig att ge besked om att efter ennej-seger inga nya förhandlingskontakter med EUeller medlemsinitiativ kommer att tas av dennaregering.Denna fråga kan besvaras med det besked somlämnats vid upprepade tillfällen tidigare.Säger svenska folket nej gäller detta föröverskådlig tid för regering och riksdag.För det tredje frågar huruvidastatsministern är beredd att ge besked om att denvilande grundlagsändringen om ny EU-paragraf iregeringsformen inte skall fullföljas om det blir nej-seger i folkomröstningen.Jag antar att Per , när han begär beskedom detta menar att han vill att grundlagsförslagen omdet blir nej i folkomröstningen skall förkastas och inteförbli obehandlade . Riksdagenhar genom ett beslut vilandeförklaratgrundlagsförslagen.Den socialdemokratiska gruppen ikonstitutionsutskottet har uttalat att dengrundlagsändring som återstår att fatta beslut om inteskall behandlas av före den 13 november.Efter skall det självfallet göras baraom svenska folket har sagt ja. Det kommer inte attfullföljas om det blir ett nej i folkomröstningen.Andra grupper har gjort liknande uttalanden.För det fjärde frågar huruvidastatsministern är beredd att ge Folkrörelsen mot EUett tilläggsanslag som motsvarar kostnaden av ettutskick av samma slag som den broschyr ommedlemskapsavtalet som UD skickat till alla hushåll.Av utrymmesskäl måste naturligtvis information ien broschyr av detta slag bli översiktlig ochkortfattad. I broschyren finns emellertid en hänvisningtill var ytterligare och mer fullständig information kansökas.Som jag har framhållit anser jag att UD:sbroschyr om avtalet ger en rättvisande bild avförhandlingsresultatet. Broschyren ingår också som endel av den stora informationsinsats som jag harbeskrivit. Det är lätt tillgängligt att gratis ta del avgrunddokumenten t.ex. vid de 1 400 folkbiblioteken.Ja- och nej-sidan har fått för attge uttryck åt sina uppfattningar. Dessa medel användsnu intensivt under slutveckorna inför omröstningen.Några ytterligare kampanjmedel är därför inteaktuella.Den femte frågan är om statsministern är bereddatt ta initiativ till att trycks i enupplaga på minst en miljon exemplar ochtillhandahålls gratis till väljarna, på samma sätt somskedde i 1992.Som Per mycket väl känner till ärMaastrichtfördraget ett fördrag med ändringar itidigare överenskommelser mellan EU:smedlemsländer. 1992 och folkomröstningar iDanmark gällde om dessa ändringar i avtal somDanmark redan var del av skulle genomföras. ISverige är frågan en helt annan, nämligen om Sverigevill ansluta sig till EU genom att anta de fördrag somEU bygger på, inklusive de ändringar somMaastrichtfördraget innebär och i enlighet medvillkoren i medlemskapsavtalet.I brukar vi inte inför riksdagsvalen skickaut alla de många lagändringar som är aktuella till allahushåll. Inför den nu aktuella folkomröstningen har vidock, för att skapa underlag för svenska folkets beslut,genomfört den folkbildnings- ochfolkinformationsinsats som jag redan har nämnt. Allade grundläggande fördragen finns att läsa utankostnad, som jag sagt, i svensk översättning på landets1 400 folkbibliotek.Det finns inte anledning att nu ta initiativ tillnågon ytterligare informationsinsats. Vi befinner ossnu i ett kampanjskede. Vi har nått den punkt dåfolkets beslut skall fattas.För det sjätte frågar vilka åtgärderstatsministern är beredd att vidta för att utjämna denekonomiska ojämlikheten mellan ja- resp. nej-sidansom är ett resultat av att ja-sidan stöds av resursstarkanäringslivs- och arbetsgivarorganisationer.För det sjunde frågar vilka åtgärderstatsministern är beredd att vidta för att garantera attja- resp. nej-sidan får samma möjlighet att framträdainför väljarna i alla sammanhang, däriblandarbetsplatser, skolor, sjukhus och andra institutioner.Jag besvarar dessa två frågor i ett sammanhang.Folkomröstningen föregås av mycket bredainformationsinsatser av både ja- och nej-sidan.Fördelningen av de statliga medlen gick så till att defördelades lika mellan ja- och nej-sidan efteröverenskommelse mellan partiledarna. Att sedan enrad stora organisationer och folkrörelser med olikaekonomiska resurser stöder ja- resp. nej-sidan är ettnaturligt inslag i det pluralistiska samhälle somSverige utgör. Staten bidrar till att möjliggöra mångasaktiva och engagerade deltagande ifolkomröstningskampanjen genom att ge betydandeoch likvärdiga resurser till både ja- och nej-sidan.Herr talman! återstår tillfolkomröstningen om EU. Beslutet gäller bl.a. om vivill ta steget för att bidra till att vidga demokratin i eninternationaliserad ekonomi, om vi gemensamt och påeuropeisk nivå vill angripa arbetslösheten, om defackliga organisationerna skall få möjligheter attliksom företagen samarbeta över gränserna, om viskall kunna angripa de gränsöverskridandemiljöföroreningarna med tvingande europeiska regler,om vi tillsammans med andra länder skall kunnaarbeta för ett fredligt och stabilt . Det här ärbara en del av de frågor som vi står inför.Låt oss inte nu föra en skendebatt om debatten.Låt oss nu uppehålla oss vid de avgörandesakfrågorna. På det viset skapar vi underlag för detsvenska folkets beslut. Jag är övertygad om att ensaklig debatt skapar ett gott underlag för det svenskafolket att värdera internationellt och europeisktsamarbete.Då Per , som framställt interpellationen,anmält att han var förhindrad att närvara vidsammanträdet, medgav tredje vice talmannen attThomas fick delta i överläggningen i stället förinterpellanten.Anf. 64 ():Herr talman! På Per vägnar vill jag tackaMats för interpellationssvaret. Tyvärrkunde han själv inte motta svaret.Han och vi är nöjda med svaren på de tre förstafrågorna. Däremot är vi inte nöjda med svaren påfrågorna 4-7. Tack så mycket.Överläggningen var härmed avslutad.11 § Hänvisning av ärenden till utskottFöredrogs och hänvisadesPropositioner1994/95:31 till utrikesutskottet1994/95:41 till socialförsäkringsutskottet1994/95:46 till justitieutskottet1994/95:82 till näringsutskottet1994/95:83 till socialförsäkringsutskottetMotioner1994/95:L7 till lagutskottet1994/95:Sf3 till socialförsäkringsutskottet1994/95:So1 till socialutskottet1994/95:Jo2 och Jo3 till jordbruksutskottet 12 § BordläggningAnmäldes och bordladesPropositioner1994/95:28 Höjning av vattenföroreningsavgiften1994/95:34 Den svenska tullagstiftningen vid ett EU-medlemskap1994/95:54 Ny lag om skatt på energi, m.m1994/95:64 Ändring av lagen (1986:1242) omförsöksverksamhet med kooperativ hyresrätt1994/95:65 Fortsatt giltighet av lagen (1986:98) omundantag för vissa kommuner ochlandstingskommuner från bestämmelserna i lagen(1929:116) om tillsyn över stiftelser, m.m.1994/95:66 Ändring i bilaga XXII till EES-avtalet1994/95:77 Vissa frågor om personlig assistans ochom kostnadsansvar för insatser enligt lagen omstöd och service till vissa funktionshindrade1994/95:81 Upphävande avskeppsklarerarförordningen (1934:119)1994/95:86 EG-regler om tilläggsskydd för läkemedelSkrivelse1994/95:15 Redogörelse för behandlingen avriksdagens skrivelser till regeringenMotionermed anledning av försl. 1994/95:RR4 Riksdagensrevisorers förslag angående insatser mot denekonomiska brottsligheten1994/95:Ju11 av m.fl. (m)1994/95:Ju12 av Per m.fl. (v)1994/95:Ju13 av och ()1994/95:Ju14 av m.fl. (c)13 § Anmälan om interpellationFöljande interpellation hade framställtsden 27 oktober1994/95:20 av My () till socialministern omÄdelreformenInterpellationen redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll . 14 § Anmälan om frågorFöljande frågor hade framställtsden 26 oktober1994/95:109 av My () till socialministernom vården av demenssjukaden 27 oktober1994/95:110 av () tillfinansministern om skatt på reklamfinansierade TV-kanalerFrågorna redovisas i bilaga som fogas tillriksdagens snabbprotokoll tisdagen den 1 november.15 § Kammaren åtskildes kl.16.06.Förhandlingarna leddesav talmannen från sammanträdets början t.o.m. 6 §anf. 31 (delvis),av förste vice talmannen därefter t.o.m. 10 § anf. 63(delvis) ochav tredje vice talmannen därefter till sammnträdetsslut.