prot · GH0987 · 1994-04-13 00:00:00 — Jag tänker här baranämna några förändringar.Det gäller en översyn av aktiebolagslagen,förändringar i lönegarantireglerna, ett nyttrekonstruktionsförfarande som ersättning förkonkurser, en teknisk översyn avinkomstskattelagstiftningen, en översyn avredovisningslagstiftningen, en översyn avuppbördslagstiftningen samt en översyn avskattebrottslagen.Regeringen har också beslutat omresursförstärkningar. /94 avsatteregeringen för särskild satsningpå det kriminalpolitiska området. Av dessa 60miljoner kronor avsåg 30 miljoner kronorbekämpning av ekobrott. För /95anger regeringen att ytterligare 30 miljoner kronorskall användas för bekämpning av den ekonomiskabrottsligheten. Regeringen föreslår också ökaderesurser till åklagarväsendet motsvarande 30 nyaekoåklagare. Dessutom tillfördes åklagarväsendet4 extra för finansieringav en särskild utredningsgrupp, den s.k. RÅSOP,som skulle svara för förundersökningar när detgäller ekobrott riktade mot banker ochfinansinstitut. Och året före beslutaderiksdagen också om inrättandet av en finanspolis iSverige, vars uppgift var att bedriva spaning för attbl.a. uppdaga brott i samband med s.k. tvättning avpengar som utgjort av brottsligverksamhet.För att få till stånd en effektivare skattekontrolltilldelades 45 miljoner kronorextra och i årets budgetpropositionytterligare 100 miljoner kronor.När det sedan gäller organisationsfrågor för attbl.a. förbättra effektiviteten av ekoutredningaruppdrog regeringen åt i juli 1992att göra en översyn av den centralapolisorganisationen. lämnadeRikspolisstyrelsen över en sådan redovisning.Regeringen ville bredda Rikspolisstyrelsensutredning och uppdrog därför åt ensärskild utredare att kompletteraRikspolisstyrelsens egen översyn av den centralapolisorganisationen. Även den s.k. om ekobrottsbekämpningen berörsamverkan mellan åklagare och polis på centralnivå.Det pågår också en organisationsöversyn föråklagarväsendet. Riksåklagaren arbetar meduppdraget som skall vara avslutat i september 1994.Dessutom har det tillsatts enparlamentarisk utredning om Polisen, vars uppgiftär att göra en fortsatt genomgång av den centralapolisorganisationen.Utöver alla utredningar i organisationsfrågor pågårdessutom aktiviteter inom berörda myndigheter. Påinitiativ av Riksåklagaren bildades enarbetsgrupp bestående av representanter förRiksåklagaren, ,kronofogdemyndigheterna, polismyndigheterna,konkursförvaltarna och revisorerna.Arbetsgruppen har avlämnat en rapportsom innehåller ett antal förslag för bättre rutinervid brottsutredningar i samband med konkurser.Därutöver förekommer dessutom övergripandemyndighetssamarbete beträffande handeln medskalbolag. Vidare finns ett antalsamverkansprojekt på regional och lokal nivå somsysslar med konkreta fall av ekonomiskbrottslighet.Mot bakgrund av denna genomgång skulle en kortsammanfattning vara att det pågår arbete ibrottsförebyggande syfte med vidgadkontrollverksamhet och förbättrat regelverk. Såvälåklagare som polis och skatteförvaltning har fåttoch får förstärkta resurser.Organisationsutredningar arbetar med att hittabättre och effektivare arbetsformer. Åklagare ochpolis har i uppdrag att utveckla metoder, teknik ochutbildning för att bättre hantera ekobrott. Alltdetta är på gång. Vi i justitieutskottet harkontinuerligt följt utvecklingen genom enuppföljning av det som vi startade . I februari1993 hade vi ånyo en offentlig utfrågning i ärendet,och så sent som hade viytterligare en. Dessutom har utskottet självt gjorten utvärdering av projektet allt som är på gång har mycket redan hänt.Förra veckan besökte jag iStockholm. Där berättades att den verksamhet somnu bedrivs inom såväl polis- som åklagarmyndighetär mycket bättre och effektivare och att samarbetetmellan skatteförvaltning, polis och åklagarefungerar mycket bättre . De redovisadeatt de stora förändringarna ägt rum under detsenaste året.Men det tar tid innan alla de åtgärder som ärvidtagna eller som är på väg att vidtas får effekt.Riksdagens revisorer har presenteraten revisionsrapport som handlar om samhälletsåtgärder mot ekonomisk brottslighet. Mycket avdet som avhandlas i rapporten sammanfaller medvad såväl RÅ som RPS skrivit både i dengemensamma utredningen och i sina egnaredovisningar till regeringen.Men det intressanta är att revisorerna skriver: Denödvändiga insatserna mot den ekonomiskabrottsligheten berör ett stort antal myndigheter ochen mängd olika regelsystem. Området är komplext.Några snabba och enkla lösningar finns inte. Enmängd olika åtgärder krävs såväl inom lagstiftningsom förvaltning. Revisorerna pekar sedan på vadsom behövs. De säger bl.a. att det krävs enmångfald av åtgärder som spänner över ett brettfält, och att flera av åtgärderna kräver noggrannaförberedelser. Med dessa citat har jag velat peka påatt tidigare försummelser på detta område, somhuvudsakligen ägt rum under socialdemokratiskregering, inte går att vända från den ena dagen tillden andra. Det handlar inte om några enkla,snabba åtgärder såsom att pumpa in litet extrapengar till Polisen utan om ett gediget arbete sombörjar med en justerad lagstiftning, ändradorganisation, höjd kompetens hos dem som arbetarmed ekoutredningar, utbildning osv. Det arbetet ärredan på gång. Därför vore ett tillkännagivande tillregeringen i fråga om prioriteringar av denekonomiska brottsligheten ochorganisationsfrågorna som att slå in öppna dörrar.På samma sätt menar jag att densocialdemokratiska reservationen om samordningoch översyn av lagstiftningen är tillgodosedd.I Socialdemokraternas reservation 7 krävs att viredan nu skall utvidga tillämpningsområdet förlagen om penningtvätt. majoritethar menat att eftersom EU-staterna är överens omatt avvakta med en utvidgning av lagen till dess atterfarenheter vunnits om hur lagstiftningen fungerari praktiken är det naturligt att vi i följeröverenskommelsen. Vår lag om penningtvätt är juen kopiering av den som finns inom EU.Reservation 15 av Socialdemokraterna handlar omen översyn av den straffrättsliga lagstiftningen.Mycket av det som står i reservationen som bl.a.handlar om påföljdssystemet råder det inga delademeningar om. När det däremot gäller frågan om atti flytta in specialrättsligabestämmelser är det ett uppdrag som inte allspassar in i arbete, vilketantyds i reservationen. Vi menar attStraffsystemkommittén måste få arbeta färdigt meddet nya straffsystemet innan en sådan åtgärd vidtassom föreslås i reservation 5.Avslutningsvis vill jag yrka bifall tillreservationerna 2, 3 och 12 och i övrigt bifall tillutskottets hemställan.Anf. 112 (nyd)replik:Herr talman! Vår utskottsordförande att det inte är så enkelt att ge Polisen merresurser. Som representant för Ny demokrati villjag säga att det får vi se. Vi tror nämligen att detkan vara bra att se det hela som ensamhällsinvestering. Det kan i praktiken varalönsamt, och det kan ha en förebyggande effekt.Vid en utfrågning bedömde biträdanderikspolischefen hur mycket pengar manungefär behövde. Det motsvarar vad nukommer att anslå till utöver vadregeringen har medgett för denna satsning.Vad som har hakat upp sig och vad som är på gångnär det gäller organisationsfrågorna är frågan omförtida avgång av äldre personal. Syftet är attlänsmyndigheterna skall få råd att utbilda nyapoliser för att skall kunna existera.Det är detta som vi vill att skall geregeringen till känna. Annars blir det kaos, bristoch besvärligheter i den fortsatta utvecklingen ochutbildningen inom Polisen.Anf. 113 () replik:Herr talman! lämnade en långredovisning av det utredningsarbete som är på gånginom olika områden. Det kanske är just detta somär belysande. Det pågår ett omfattandeutredningsarbete, men det händer ingenting.Britta Bjelle och de borgerligautskottsrepresentanterna är snart de enda somhävdar att det inte behövs nya resurser för attkomma åt problemen.Jag har ofta citerat ,konkursförvaltaren och advokaten som harengagerat sig hårt i dessa frågor. Jag skall än engång citera honom:''Ekobrottsligheten är nästan ett konstitutionelltelement i samhället. Det ökade antalet konkurserhar gjort det mer synligt . Likgiltighet,naivitet och godtrogenhet och moralupplösninggenomsyrar allt . Jag ser ett svart samhälleframför mig, ett kvittolöst samhälle. ''Han är inte ensam om kritiken att det inte står rätttill när det gäller samhällets insatser. Riksdagensrevisorers rapport, som citerade, är ensvidande vidräkning med regeringens passivitet.Rikspolisstyrelsen har gång på gång ianslagsframställningar krävt ökade resurser.Åklagarmyndigheter som sysslar med denna typ avärenden är kritiska till att samhällets totala resurserinte ökar och att effektivare åtgärder inte vidtas.Väldigt belysande för regeringens ochregeringspartiernas passivitet är att finanspolisen. Finanspolisen tillkom ju motde borgerliga partiernas vilja här i . Detvar , Socialdemokraterna och Nydemokrati som drev igenom inrättandet avfinanspolisen genom att anslå . passiva även då.Uppriktigt sagt förstår jag inte varför ni intar ensådan passiv attityd. Det finns ju mycket att vinnagenom att höja ribban och öka insatserna,ekonomiskt i form av ökade skatteintäkter församhället samt genom en högre samhällsmoral,bättre förhållanden i näringslivet och en bättrefungerande marknadsekonomi. På varje punktfinns det ett argument för att gå till offensiv motdenna kriminalitet, som beräknas omfatta ungefär100 miljarder kronor . Det är obegripligt attni är så passiva.Anf. 114 () replik:Herr talman! använder dengamla metoden att om man upprepar en osanningtillräckligt så blir den en sanning.Han påstår att det råder passivitet från regeringensoch de borgerliga politikernas sida.En av de frågor som just revisorersärskilt pekar på är att man behöver bedriva enförebyggande verksamhet för att komma till rättamed den ekonomiska brottsligheten. Det är påsamma sätt med den brottsligheten som med annanbrottslighet. Det går inte att dämpa brottskurvanmed mindre polisen har ett nyare arbetssätt ochbedriver ett förebyggande arbete.När det gäller det förebyggande arbetet påekosidan måste kontrollfunktionen ochlagstiftningen justeras. Riksåklagaren ochRikspolisstyrelsen visar i sin utredning att det finnsen mängd lagstiftning som är svårhanterlig för demsom utreder ekobrott. För att göraekobrottsutredandet mer hanterligt måstelagstiftningen ändras. Därför har ett antalutredningar tillsatts. Men som välvet är det inte så enkelt att ändra lagstiftningen.Man måste utreda, och efter utredandet skall detske ett remissförfarande för att det skall bli en braprodukt.I fråga om kontrollfunktionen är det avsevärtenklare, och där har regeringen också avsatt extraresurser liksom på åklagarsidan. Riksdagensrevisorer kommer inte med någon svidandevidräkning för att regeringen inte gör någonting,utan kontentan av rapporten är att det behövssamordnande funktioner för att man skall kunnakomma till rätta med ekobrottsligheten.Revisorerna förklarar att ekobrottsligheten är såkomplex att det behövs förberedelser och gedigetarbete innan man kan komma till rätta medekobrotten.Anf. 115 () replik:Herr talman! Om hade läst desocialdemokratiska motionerna 1992, 1993 och1994 om ekobrotten, hade hon fått uppslaget att detkrävs en samordnad organisation. Vi har de senastetre åren föreslagit en samordnad organisationunder central ledning för att bekämpaekobrottsligheten. Men det har ni gått emot, ochdet gör ni uppenbarligen också . Det råderpassivitet från er sida.Britta Bjelle sade att det krävs lagstiftningsåtgärderoch att det tar tid att genomföra sådana. Det är jagväl medveten om, men denna regering har varitoerhört snabb när det gällt att genomföralagstiftningsåtgärder som faktiskt försvårar församhället att komma åt den ekonomiskabrottsligheten. Avskaffandet avskatteflyktsklausulen, förändringarna ibevissäkrings- ochbetalningssäkringsmöjligheterna samtRättssäkerhetskommitténs förslag, som minskarmöjligheterna att bedriva skatterevision -- ettförslag som själv har varit med om attutarbeta -- är några exempel på förslag som ni harlagt fram i denna kammare och även delvisgenomfört. De försvårar för samhället att ingripamot den ekonomiska brottsligheten. I desammanhangen har ni varit handlingskraftiga. har inte varit särskilt aktiva -- och det är inte baramitt eget omdöme, utan den uppfattningen harockså de verksamma inom olika myndighetersåsom skatteförvaltningen, polisen och åklagarna --när det gällt att ingripa med kraft mot denekonomiska brottsligheten.Anf. 116 () replik:Herr talman! Jag var ordförande iRättssäkerhetskommittén, vars utredningsedermera gick ut på remiss och ledde till ett förslaghär i . Socialdemokraternas representanti kommittén hade inte någon annan uppfattning änmajoriteten under hela utredningsarbetet. Och vadmer är: av 40 remissinstanser tyckte 38 att förslageti huvudsak var bra. Det handlar inte alls om attförsvåra kampen mot den ekonomiskabrottsligheten, utan det handlar om att skapabalans och rättssäkerhet för individen.När det sedan gäller de kraftfulla åtgärder somSocialdemokraterna säger sig vilja vidta, kan jaginte underlåta att konstatera att det var under ensocialdemokratisk regering som aktiviteten iutredandet av ekonomisk brottslighet avtogkraftigt. Effekterna av det som hade hänt underden perioden dök upp när den borgerligaregeringen tillträdde. Då hoppadesocialdemokraterna upp och påstod att denborgerliga regeringen inte visade någon aktivitet,fastän det faktiskt berodde på effekterna från dentidigare socialdemokratiska regeringen.Jag har pekat på vad den nuvarande regeringenfaktiskt har gjort. Den har givit mer pengar tillskatteförvaltningen, till RÅSOP, till åklagarna ochtill polisen, vilka alla fått större resurser. Det ärviktigt att tillföra ytterligare resurser. Mendet är ingen idé att göra det i snabbare takt änmetodutveckling, ändrade arbetsförhållanden samten bättre samordning mellan åklagare och polis kankomma till stånd. En del av dessa åtgärder ärgenomförda, medan en del är föremål förytterligare utredning. Inte minstsocialdemokraterna var missnöjda med deorganisationsutredningar som gjordes utan ville haytterligare en utredning. När jag besökteskatteförvaltningen, framhöll man där att det underdet hade skett oerhörda förbättringar iarbetssituationen. Det har även i andrasammanhang framgått att utredandet av ekobrottute i landet går bättre och bättre.Anf. 117 ():Herr talman! Det betänkande som vi nu debatterarär ett mycket omfattande betänkande om någraväsentliga frågor. Jag ställer mig bakom deyrkanden som här har ställts av värre är det ett betänkande, som ärså diversifierat -- det rör sig om allt från kyrkofridtill fyrverkerier -- att en del frågor riskerar atthamna i skuggan av stora organisations- ochanslagsfrågor. Jag hade för egen del gärna velat seen uppdelning av frågorna, och jag rekommenderardet till nästa gång. Jag har förgäves försökt att fåjustitieutskottet att samordna t.ex. frågorna ombrottsförebyggande verksamhet i ett endabetänkande.I dag gäller vår diskussion bl.a. den motion som jagstrax skall säga några ord om. togsfrågor upp rörande exempelvis kds-motionen omnationell brottspreventiv strategi och densocialdemokratiska motionen om lokaltbrottsförebyggande arbete m.m. Det hade varitmycket förnuftigare att ha det här på ett och sammaställe.Tidigare i dag, både i samband med behandlingenav lagutskottets betänkanden och i sambandmed justitieutskottets betänkande, har det talatsganska mycket om ekonomisk brottslighet. Jagvågar påstå att det finns mycket brottslighet somhar väldigt stor ekonomisk betydelse utan att denför den skull förs till nämnda kategori.Jag vill alltså säga några ord om min motion ombehovet av ett samlat program mot klotter. Faktumär att det numera rör sig om en årlig kostnad inteav några miljoner eller utanav hundratals miljoner. Det är fråga om enbrottslighet som har både ekonomisk ochekologisk -- för att inte tala om estetisk och etisk --skadeverkan.Häromdagen fick jag i min hand ett exemplar av entidning som ges ut av det minsta kommunalabostadsföretaget i . En avhuvudartiklarna i den här tidningen gäller detklotter som man utsattes för . Enbartför detta lilla företag kostade det attåtgärda klottret. Det är således viktigt att se till kan arbeta i förebyggande syfte härvidlag.Häromveckan kontaktades jag av deStockholmspoliser som leder arbetet med kampenmot klottrarna. De tog kontakt med mig bl.a.därför att de hade läst om min motion och gärnaville ha med mig i en diskussion om de här frågorna.Dessa poliser hävdar i likhet med mig att det måstekomma till stånd ett omfattande samarbete mellanskolor, föräldraföreningar, ideella föreningar,sociala myndigheter och polisen. Även nämndapoliser efterlyser just ett samlat program ochsamlade tag här. Vad som behövs är alltså ett samlatprogram för förebyggande åtgärder och för ettsamarbete mellan de spridda krafter som harintresse av att göra något. Det visar sig t.ex. att mani sitt arbete plötsligt kom i kontakt med en av demsom arbetar på Statens kriminaltekniskalaboratorium och som hade utarbetat vissa metoderför att spåra klottrare. var detta obekantför de här personerna.Vidare vill man gärna komma i kontakt t.ex. medfastighetsägarorganisationer, vars medlemmar hörtill den mest drabbade gruppen, eller med debranscher -- det gäller då bensinstationer,färghandlare osv. -- som genom den alltför storalättillgängligheten själva har blivit bestulna påsprejburkar som använts och som också därigenomindirekt medverkat till denna förödandemiljöförstöring.Stadsmuseet i arbetar just nu med attskydda och bevara stadens fasader och efterlyserjust åtgärder på detta område.Vad klottrandet innebär för individen harundersökts av såväl somandra som sysslar med social forskning. För mångaär detta beteende första steget på en färd motkriminalitet.I alla samtal som jag för, och har fört, om detta hardet ställts krav på just samordning, kraftsamlingkring vissa åtgärder och, inte minst, förebyggandeprogram. Det har dessutom talats om hur väsentligtdet är att i det här sammanhanget också ta medskolans både etiska och estetiska fostran.Det må vara mig ursäktat, herr talman, att jag efteratt ha läst utskottets betänkande tycker att det ärlitet av goddag yxskaft över det hela. Det sägs inte skall ingripa mot misstänkta klottrare ochatt det inte behövs någon skärpning när det gällerstraff på det här området. Men det är inte det somjag har efterlyst. För att vi skall kunna ingripa itid -- dvs. innan beteendet har gått över ibrottslighet eller något i den vägen som ledervidare -- måste vi utarbeta en strategi, ett program,för detta.Herr talman! Med tanke på att jag anser att minmotion inte har blivit hyggligt behandlad vare sigrent formellt eller sakligt dristar jag mig till att yrkabifall till densamma.Anf. 118 ():Herr talman! Precis som föregående talare kanockså jag känna en viss frustration över att enmotion som man själv har skrivit inte blirbehandlad på det sätt man önskar. Det finns ingaargument. För övrigt finns en del att önska när detgäller själva behandlingen av motionen. Så var detför mig , då min motion behandlades somgällde förbud mot att bära mask vid demonstration.På grund av den frustration som jag då kändegjorde jag en spektakulär sak. Jag tog nämligen påmig en rånarhuva när jag stod här i talarstolen. Mendet gjorde att i alla fall en och annan fick uppögonen för problemet som sådant. Jag tror inte attjag vid det tillfället vid omröstningen hade fått stödav 45 ledamöter -- 14 ledamöter avstod från attrösta -- om jag inte hade gjort nämnda spektakulärademonstration. Samtliga partier varrepresenterade. Jag tänker inte upprepa det i dag.Den här gången har min motion blivit litet bättrebehandlad och litet mer uppmärksammad. Detgäller här en motion som samtliga partier harundertecknat. Det är en sexpartimotion. EndastVänstern har ställt sig vid sidan av. Ändå tycker jagatt utskottet har skött behandlingen av min motionmed vänsterhanden.Utskottet skriver att regeringsformen lägger hinderi vägen för en sådan begränsning avdemonstrationsfriheten som motionen tar upp.Man nöjer sig med att hänvisa till det betänkandetfrån . Men om man läser det blir man intesärskilt klokare. Där säger utskottet nämligenockså bara att regeringsformen lägger hinder ivägen.Karl har avgett en reservation,reservation nr 20. Han har förstått problemet somsådant men har en i och för sig ganska blygsambegäran. I reservationen står det: ''Utskottet anseratt regeringen bör överväga om det med hänsyn tillbestämmelserna i regeringsformen är möjligt attinföra lagstiftning med detta innehåll och, om såbefinns vara fallet, återkomma till medett förslag.'' Jag ställer mig bakom detta liksomreservation nr 20, vilken jag yrkar bifall till.Jag måste dock ställa några frågor till utskottetstalesmän här -- ordföranden eller någon annan somhar ställt sig bakom majoritetens skrivning.En fråga gäller just det som jag har refererat ochsom gäller regeringsformen. Majoriteten skriver attregeringsformen lägger hinder i vägen för enbegränsning av demonstrationsfriheten. Jag är interiktigt klar över vad det här hindret innebär. Såvittjag förstår är det här något som sker redan i dag.Det är ju inte så att man kan demonstrera hur somhelst på gator och torg, utan man får lämna in enansökan. Sedan gäller vissa restriktioner om tider,om platser -- vilka gator eller torg som man skall gåpå -- och om hur det hela skall gå till.Jag önskar alltså att man även skall ha möjlighetatt, om det misstänks att en demonstration kanurarta, begära förbud mot att bära mask.Hur lägger regeringsformen egentligen hinder ivägen , om polisen skulle förbjuda mask?Besked här skulle vara en bra signal till polisen. Detär möjligt att göra det, men man vågar inte.Nästa fråga: Vad händer om polisen gör på nämndasätt och villkorar det med förbud mot att bäramask?Anf. 119 () replik:Herr talman! Det är klart att man kan läggafast vissa restriktioner vid demonstrationer. Vaddet handlar om här är om man för enskildaindivider skall tala om på vilket sätt de skall ageravid demonstrationer, nämligen att de inte får varamaskerade.Jag ser en hel del problem i fråga om självahanteringen. När har man mask? När är det så,, att man faktiskt döljer sittansikte på ett sådant sätt att det är detsamma sommaskering? Skulle man fällas till ansvar för det,eller sker det enbart i samband med att man har ensvart mask? Då övergår man ju till enannan mask.Vad jag försöker påvisa är att det finns mängder avsätt att dölja sitt ansikte utan att bära mask. Så t.ex.klär sig muslimska kvinnor så att man inte ser derasansikten. Det här är någonting som vi måste klaraut, om det skall göras en sådan förändring i lagensom motionärerna önskar.Jag tror att vi alla tycker att den svarta masken inteborde få förekomma i en demonstration, menvitsen med den är inte masken, utan vitsen är ju attdölja ansiktet. Om jag står och tittar på endemonstration och tycker att allting är oerhörtfascinerande och jag fryser, åker jag dådit för att jag virar sjalen kring en del av ansiktet?Frågan är alltför svår att ta ställning till på det sättsom motionen är upplagd, och det är bakgrundentill att den kanske har blivit litet kortfattatbehandlad.Anf. 120 ()replik:Herr talman! Det är klart att det alltid blirgränsdragningsproblem. Sådana har vi fullt av ilagstiftningen . Polisen ställs inför attgöra överväganden om att ingripa eller inte ingripa.Jag är övertygad om att Polisen kan hantera detta.Det är ju stor skillnad mellan att ståroch ser på en demonstration och har en hatt ellernågonting annat på sig, som eventuellt döljer en delav ansiktet, och att någon sätter på sig en sådanmask som jag visade förut. Den signal som jag villatt skall ge klarar Polisen galant.Dessutom är det ju inte fråga om något generelltbeslut.